![חברת ההייטק הוציאה אתכם לחופשה ללא תשלום - מה עם האופציות שלכם?](https://pic1.calcalist.co.il/PicServer3/2020/04/01/981855/12_lm.jpg)
חברת ההייטק הוציאה אתכם לחופשה ללא תשלום - מה עם האופציות שלכם?
בימים אלו של משבר הקורונה, סטארט-אפים רבים מוציאים את עובדיהם לחופשה ללא תשלום (חל"ת) ולא מן הנמנע שבתקופה הקרובה נשמע על מהלכי פיטורים וקיצוצים רוחביים משמעותיים יותר בתעשייה. מה המשמעות של חל"ת בכל הקשור לאופציות שקיבלתם בחברה
בעקבות משבר הקורונה עובדים רבים הוצאו לחופשה ללא תשלום או פוטרו. זה קרה בכל הענפים וכל התעשיות וגם בתעשיית ההייטק. ההבדל המשמעותי בין פיטורים בענף ההייטק לעומת שאר הענפים הוא האופציות שניתנו לעובדים. "אופציות שניתנות לעובדים הן כנגד השלמת תקופת העסקה. בדרך כלל כנגד 3-4 שנים כאשר בכל שנה משתחרר חלק יחסי אותו העובד יכול לממש.
קראו עוד בכלכליסט
תקופת חל"ת (חופשה ללא תשלום) במרבית תוכניות האופציות אינה נחשבת לתקופת העסקה - המשמעות הינה שאופציות שהיו אמורות להשתחרר בתום שנה ישתחררו בתום שנה וארבעה חודשים ככל שתקופת החל"ת תמשך ארבעה חודשים, אומרת עו"ד קליה קליין, שותפה בכירה וראש מחלקת דיני עבודה במשרד פרל כהן.
חופשה ללא תשלום שנספרת כחלק מתקופה העסקה ובה עובדת זכאית להפרשות סוציאליות ולזכויות אחרות כן נספרת, אולם תקופת חל"ת לאחר לידה בה העובדת לא זכאית לזכויות סוציאליות - אינה נספרת, היא מסבירה.
"במקרה שעובד מפוטר ומעוניין לממש את האופציות שלו – חשוב לזכור שאופציות אינן מניות, ומימוש שלהן פירושו הכנסת היד לכיס ורכישתן על ידי העובד. השאלה אם יש מקום לממש אופציה של חברה תלויה בהרבה פרמטרים, ובראשם מחיר האופציות. אם על מנת לרכוש את האופציות שהוענקו לעובד הוא צריך לשלם 100 אלף שקל וסיכויי החברה לצלוח את המשבר קטנים, סביר מאד שהוא יוותר על "התענוג", להוציא בימים כאלה כספים על חלום שספק אם יתגשם", היא אומרת.
לגבי תשלום דמי האבטלה לעובדים בתעשיית ההייטק שיצאו לחל"ת, "בענף ההייטק השכר הוא גבוה יחסית לתעשייה המסורתית ודמי אבטלה בסך 10,000 שקל לעובד שמרוויח פי 3 או פי 4 הם גזירה קשה אולם יש להניח שעובדי ההייטק הם אוכלוסייה חזקה שגם חסכה משהו ליום סגריר. בכל מקרה אני מוכרחה לציין לשבח שישנן חברות השוקלות להקים קרן ערבות הדדית במסגרתה עובדים שנשארו בעבודתם יתרמו 20% משכרם לטובת מענקים ומתנות חג למי שנאלצו לצאת לחל"ת ומתמודדים עם קושי גדול בהפחתה ניכרת בשכרם".
מה לגבי מיסוי האופציות במקרה של חל"ת?
"האופציות לעובדים הנו מכשיר נפוץ שמשמש חברות כחלף שכר לעובדים. מיסוי אופציות לעובדים הנו מורכב ודורש שימת לב לפרטים כגון מועדי הבשלה, מועדי אימוץ תכנית האופציות, מועדי ההענקה וההפקדה אצל נאמן וכן מחיר מימוש האופציה. כל שינוי בתנאי האופציות למשל, תקופת הבשלה שתמשיך במסגרת חל"ת (במקרה והתכנית קובעת כי חל"ת עוצרת את תקופת ההבשלה (Vesting Period) דורש אישור מאת רשות המסים ועשוי להשפיע על הזכאות של האופציות למסלול המיסוי המוטב תחת סעיף 102 (הסעיף שדן במיסוי הענקת אופציות או מניות לעובדים)", אומר ד"ר עוז חלבי, שותף וראש קבוצת המיסוי האמריקאי במשרד פרל כהן ניו יורק.
ד"ר חלבי מסביר כי "כדוגמא ניתן לקחת את מחיר המימוש של האופציה, שנקבע במועד הענקת האופציה. אמנם בישראל החוק לא מחייב כי מחיר מימוש האופציה יהא שווה לשווי המניה, אך אנו עדים לכך שהמון חברות קובעות את מחיר מימוש האופציה כנגזרת משווי המניה במועד ההענקה. בעקבות משבר הקורונה, שווי שוק של חברות רבות ירד (ולו רק באופן זמני), ומחיר המימוש שנקבע לעובדים יכול ויהיה גבוה ממחיר המניה כיום. המשמעות, חלק גדול מהאופציות לעובדים נמצאות כיום "מחוץ לכסף", כלומר, מחיר המניה כיום נמוך מהמחיר אותו העובד צריך לשלם עבור המניה. "אחת הדרכים להקל על עובדים בתקופה כזו היא לשקול תמחור מחדש של האופציות שברשותם. כלומר לבצע הערכת שווי של האופציות, ולאמץ מחיר מימוש חדש (בהנחה שנמוך ממחיר המימוש הקבוע בהסכם ההענקה), ובכך להכניס את האופציות "אל תוך הכסף". מהלך זה יעניק הטבה לעובד אשר לא תדרוש מהחברה להוציא מזומן. יש לציין כי תיקון מחיר מימוש מחייב אישור של רשות המסים, אחרת כל האופציות שתומחרו מחדש תאבדנה את ההטבה תחת סעיף 102", הוא אומר.