![אל תקראו לבורסה קזינו](https://pic1.calcalist.co.il/PicServer2/20122005/465176/2_ll.jpg)
אל תקראו לבורסה קזינו
יש ללמד את הציבור כי השקעה בבורסה כרוכה אמנם בסיכון, אך הסטטיסטיקה היא לטובתו
בדיון שנערך לאחרונה בבית המשפט המחוזי בתל אביב בנוגע להסדר החוב של חברת דלק נדל"ן, אמרה השופטת ורדה אלשיך שהבורסה היא קזינו אחד גדול, והוסיפה כי מי שלא מבין בפוקר אינו צריך לשחק.
מדובר באמירה אומללה ומטעה, המציגה את הבורסה כמקום למהמרים שבו רוב הסיכוי הוא להפסיד את הכסף. בתקופה שבה מנסים לחנך את הציבור לאוריינות פיננסית, וללמד אותו להבין טוב יותר את האפשרויות העומדות בפניו כמשקיע וכצרכן כדי שיקבל החלטות מושכלות יותר, אמירה כזו מרחיקה אותנו מהבנת האופן שבו פועל שוק ההון בכלל והבורסה בפרט.
פיזור הסיכון
בורסה מתפקדת ויעילה היא תנאי הכרחי לצמיחה בריאה של המשק והכלכלה. אם נבחן את ההיסטוריה של 30 השנים האחרונות במשק הישראלי, ניווכח כי צמיחה כלכלית באה על רקע של גיוסי הון של החברות, אם בדרך של מניות או באמצעות הנפקות אג"ח בארץ ובחו"ל.
הבורסה מאפשרת את פיזור ההשקעה והסיכון הכרוך בה על ציבור רחב שמוכן לשאת בסיכונים תמורת תשואה צפויה. ההשקעה בבורסה כרוכה באי־ודאות הנמדדת בכלים סטטיסטיים, כאשר כל משקיע צריך להתאים לעצמו את תיק הנכסים הפיננסיים לפי "תיאבון הסיכון" שלו, המותנה, בין השאר, ביכולותיו הפיננסיות ובאופק הזמן להשקעה.
כל השקעה, כולל השקעה באג"ח ממשלתיות, כרוכה בסיכון ובחוסר ודאות לגבי התוצאות שיתקבלו בפרק זמן מסוים.
ראוי להזכיר שביוני 2002 ריבית בנק ישראל עלתה ב־4% בחודש אחד, וכתוצאה מכך איגרות החוב הממשלתיות השקליות מסוג שחר לחמש שנים נפלו באותו חודש ב־15%–20%. הפסדים אלה נמחקו בתוך זמן קצר, והאג"ח טיפסו חזרה ושילמו למשקיעים את התשואה המובטחת.
תוחלת רווח חיובית
הדבר היחיד המשותף לקזינו ולבורסה הוא ההסתכלות הסטטיסטית על אי־הוודאות. בקזינו, שלא כמו בבורסה, הסיכויים להרוויח הם מראש נגדנו. בנוסף, מאחורי משחקי הקזינו אין פעילות כלכלית ריאלית. אלה הם משחקים שנועדו רק למטרות משחק ולפתות את המהמר לשים את כספו בידיעה שתוחלת הרווח היא שלילית. מאחורי הבורסה יש פעילות כלכלית ריאלית של חברות המשקיעות כספים באמצעי ייצור, בקליטת עובדים והכשרתם, ביצוא ובמתן שירותים ומוצרים לאוכלוסייה בארץ ומחוצה לה.
תוחלת הרווח בבורסה היא חיובית בהגדרה, וגם התוצאות מצביעות על כך. בשוק המניות, מדד ת"א־25 עלה מרמה של 100 בינואר 1992 ל־1,164 ב־30 באפריל 2012 - פי 11.64. האג"ח של ממשלת ישראל שילמו עד היום את כל מה שהובטח.
גם האג"ח הקונצרניות, למרות "התספורות" של השנים האחרונות, נתנו בראייה כוללת תשואה מצוינת למשקיעים, הרבה מעבר לריבית על פיקדונות בבנקים. בסך הכל, לאורך עשרות שנים, העליות היו חזקות מהירידות.
השקעה בבורסה, ככל השקעה, טומנת בחובה סיכון, אך בצד הסיכון יש סיכוי. אסור להטעות את הציבור ולהשוות את הבורסה לקזינו, אלא יש ללמד אותו את הסיכונים הכרוכים בהשקעה בבורסה מול הסיכויים, תוך דגש על חשיבותה לצמיחת המשק.
הכותב הוא יו"ר בית ההשקעות סיגמא ודקאן בית הספר למינהל עסקים באוניברסיטה העברית
6 תגובות לכתיבת תגובה