![החרם הטורקי עלול לפגוע באספקת דגים טריים ושמן זית](https://pic1.calcalist.co.il/picserver3/crop_images/2021/12/11/B1W7R9HfqK/B1W7R9HfqK_0_133_1280_721_0_x-large.jpg)
החרם הטורקי עלול לפגוע באספקת דגים טריים ושמן זית
שיעור ניכר מהדגים ושמן הזית המשווקים בארץ מיובאים מחו"ל, בעיקר מטורקיה. בפירות וירקות לא צפוי מחסור לאור ההתאוששות המהירה של החקלאים בנגב. משווקים: "אנחנו מסתדרים בקלות ללא טורקיה. יש מספיק תוצרת מקומית"
החרם הטורקי עלול לפגוע באספקת הדגים. 93% מדגי הלברק המשווקים בישראל מיובאים מחו"ל, כש־63% מהיבוא הם מטורקיה והיתר מקפריסין, יוון, ספרד ואיחוד האמירויות. גם 80% מדגי הדניס מגיעים מחו"ל כאשר שליש מהכמות מגיע מטורקיה. בנוסף, 70% מסוגי דגי פילה טרי אחרים מיובאים לישראל מטורקיה. כך עולה מבדיקה שערך משרד החקלאות בעקבות עצירת יחסי המסחר עם טורקיה.
ההישענות על טורקיה כמקור מרכזי ליבוא דגים טריים ושמן זית נרשמה לאחר שבשנים האחרונות קידמו משרדי האוצר והכלכלה רפורמות שונות, ללא שיתוף פעולה מספק עם החקלאים וללא השקעה מספקת בייצור המקומי. במסגרת הרפורמה בענף הדיג, ירד המכס במוצרים רבים לאפס ובאחרים נרשמה הפחתה משמעותית. רק בינואר האחרון נכנסה פעימה נוספת לתוקף, וחקלאים רבים התריעו שלא יוכלו לעמוד מול היבוא, לנוכח הפגיעה הקשה שהם חווים, וינטשו את הענף אם הפעימה הבאה תיכנס לתוקפה כמתוכנן בינואר 2025. כך, ייצור הדגים המקומי הגיע לשפל והענף בסכנת התרסקות אם הרפורמה המתוכננת בו תמשיך ללא שינוי.
מצב דומה נוצר גם בשמן הזית אחרי שבשנים 2022 ו־2023 נעקרו כ־250 אלף עצי זית. זאת אף שהפחתות המכסים לא הובילו לירידת מחירים משמעותית לצרכנים במוצרים אלה. הפחתות המכס בשילוב שינויי אקלים, שהובילו לצמצום הייצור בספרד ובאיטליה, הפכו את טורקיה לשחקן משמעותי בשוק השמן. טורקיה תפסה את מקומן של ספרד ואיטליה והפכה למקור יבוא עיקרי. השינויים הובילו לכך שהיבוא מספרד ירד לכ־10% בלבד מכלל היבוא, בשל מחירים גבוהים משמעותית בהשוואה למחירים בטורקיה, והיבוא מאיטליה צנח לכ־3% בלבד בעוד יבוא שמן הזית מטורקיה זינק ל־83% מכלל יבוא שמן הזית. עם זאת, למעבר לייבא מטורקיה היה מחיר בהיבט האיכות. בחודשים האחרונים התגלו מספר לא מבוטל של בעיות איכות בשמן זית שיובא משם, מה שהוביל את משרד הבריאות לאסוף מוצרים מהמדפים.
בשמן חמניות, היבוא מטורקיה מהווה 13% מכלל היבוא של שמן זה לענף תעשיית המזון, כשבחודש אפריל, שבו חל חג הפסח, לא היה כלל יבוא מטורקיה. לעומת זאת היבוא מטורקיה של שמן חמניות בבקבוקים מהווה 45% מהיבוא. גם במוצר זה היתה ירידה באפריל ל־26% בלבד.
במשרד החקלאות מציינים כי את מרבית התוצרת הטרייה והמעובדת המיובאת מטורקיה ניתן לייבא ממדינות נוספות.
בפירות וירקות נראה כי ההתאוששות המהירה של החקלאים בנגב המערבי, אחרי מתקפת חמאס ב־7 באוקטובר, בלמה מחסור משמעותי שעלול היה להיגרם מהחלטת טורקיה לעצור את המסחר עם ישראל. מבדיקת משרד החקלאות עולה כי נכון לעכשיו, לא צפוי מחסור במוצרי חקלאות. כך אומר גם אילן שבע, מנכ"ל ומבעלי סיטונאית הירקות ביכורי השדה. "אנחנו מסתדרים בקלות ללא טורקיה ואין כל השפעה שלילית להודעה שלהם. יש כרגע די והותר תוצרת מקומית, ואם יש קצת חוסר, נעזרים בירדן״, אמר ל"כלכליסט".
מתחילת השנה נמצא יבוא הירקות הטריים מטורקיה במגמת ירידה מתמשכת. היבוא מטורקיה הוא בעיקר של בצל, מלפפונים, פלפלים, קישואים ועגבניות, כשמדינות נוספות שמהן מיובאים ירקות אלו הן ירדן, הולנד, ספרד וסין. הכמויות המיובאות מאז פרוץ המלחמה בעזה מינוריות. נכון לחודש אפריל, יבוא הירקות הטריים מטורקיה הוא שולי, ומדובר בכ־70 טונות עגבניות מתוך יבוא כולל בחודש אפריל בהיקף של 3,000 טונות.
בפירות טריים, היבוא מטורקיה הוא בעיקר של אגסים, כאשר כלל היבוא מטורקיה בארבעת החודשים האחרונים מהווה כ־34% מכל יבוא האגסים. אך בחודש אפריל היתה ירידה בהיקף יבוא האגסים מטורקיה, שעמד על 18% בלבד. מדינות נוספות שמהן מייבאים אגסים הן איטליה, ארגנטינה, יוון וצרפת.