![ראש עיריית קריית שמונה מחה על ההזנחה, ח"כית מהליכוד איימה להחליפו](https://pic1.calcalist.co.il/picserver3/crop_images/2024/07/09/H1ueVyiPC/H1ueVyiPC_0_0_2265_1276_0_x-large.jpg)
ראש עיריית קריית שמונה מחה על ההזנחה, ח"כית מהליכוד איימה להחליפו
ח"כ קטי שטרית תקפה במהלך דיון בכנסת את ראש העיר אביחי שטרן: "אתה לא מנהל את העיר"; נתניהו אינו יכול לחתום על מינוי צ'ייני כפרויקטור לצפון בשל ניגוד עניינים העולה ממעורבתו בפרשת הצוללות, וכך ראשי הערים בצפון ותושביהם נשארים ללא מענה
בעיצומו של דיון שהתקיים היום (ג')בכנסת על המשבר העמוק וחסר התקדים שבו שקועה קריית שמונה מאז תחילת הלחימה עם חיזבאללה לפני תשעה חודשים, פתחה ח"כ קטי שטרית (הליכוד) במתקפה חריפה על ראש העיר אביחי שטרן וביקרה אותו על האופן שבו הוא מנהל את עירו, שסופגת מדי יום מטחי רקטות וכטב"מים מלבנון.
שטרית התקוממה כנגד דבריו של שטרן, שסיפר כי תקציבי ממשלה שאמורים להגיע לקריית שמונה לא מגיעים. הח"כית טענה כי חלק מהתקציבים שלגביהם טען כי לא הוזרמו לעירייה הועברו, והטיחה בו: "תיכף תקבל ועדה קרואה".
הוויכוח בין השניים הסלים במהירות, כששטרית הטיחה בשטרן: "אתה פשוט לא מנהל את העיר, אתה נמצא בקיסריה ואתה לא יודע מה קורה בקריית שמונה". שטרן השיב לה: "תתביישי לך, בושה וחרפה, אפילו אין לך מושג מה קיבלתי ומה לא. לא היית בקריית שמונה אפילו פעם אחת. את נציגת הקואליציה היחידה בדיון וכליכודניק אני אומר לך שאת צריכה להתבייש". על רקע הדברים, יו"ר הוועדה המיוחדת לחיזוק ופיתוח הנגב והגליל ח"כ מיכאל ביטון (המחנה הממלכתי) נאלץ להפסיק את הדיון למשך דקות ארוכות.
עיירת רפאים
לפני כמה שבועות, כשמנכ"ל משרד ראש הממשלה יוסי שלי ניסה למנות את מנכ"ל משרד התפוצות אבי כהן סקלי לתפקיד הפרויקטור לצפון, שטרית היתה בין מטרפדי המינוי ונטען כלפיה כי עשתה זאת במטרה לאפשר את מינויו של בנה לתפקיד. שטרית הכחישה.
במקום סקלי, ראש הממשלה בנימין נתניהו קידם את מינויו של מפקד חיל הים לשעבר, אליעזר "צ'ייני" מרום לתפקיד הפרויקטור לצפון. מינויו מתעכב בשל ניגוד עניינים על רקע מעורבותם של נתניהו ומרום בפרשת הצוללות. בשל מצב זה, נתניהו לא יכול לחתום על מינויו לפרויקטור.
נתונים שהציג שטרן בכנסת שיקפו את מצבה העגום של קריית שמונה, שמאז חודש אוקטובר הפכה לעיירת רפאים. מתוך כ־24 אלף תושביה, 22 אלף מפונים מבתיהם ומפוזרים בכ־530 יישובים בכל רחבי הארץ. לדברי שטרן, כ-10,000 מהתושבים מאוכסנים בבתי מלון, בעיקר באילת, תל אביב וטבריה, ועוד כ־12 אלף התפנו באופן עצמאי עם תחילת הלחימה. הוא הוסיף כי כאלף מבנים בעירו ניזוקו מפגיעת רקטות וכטב"מים, וכ־400 מבנים ניזוקו בעקבות פגיעות ישירות.
סקר שערכה מכללת תל־חי בקרב מאות מתושבי קריית שמונה, שעיקריו נחשפו בכנסת, העלה כי כמעט 70% מהצעירים (שגילם בין 18 ל־40) לא מתכוונים לשוב להתגורר בעיר הצפונית וכ־46% מכלל התושבים המפונים שוקלים אם לשוב אליה בשוך הקרבות.
"החזרת התושבים לקריית שמונה צריכה להיעשות במסגרת תוכנית אסטרטגית סדורה, ולשם כך אנחנו זקוקים לתקציבים שלא מגיעים", הזהיר שטרן. "עלינו לייצר כבר עכשיו תקווה לתושבי העיר המפונים כדי שישובו אליה, אבל כרגע במקום תקווה יש חוסר ודאות ואנדרלמוסיה. עדיין אין פרויקטור לצפון ואין גורם שיהיה אחראי על הטיפול בו", אמר.
משבר בחינוך
נוסף על כל אלה, לפי נתונים שהציגה עיריית קריית שמונה, כ־80 מורים בעיר הודיעו על עזיבתם, כלומר, שלא יתייצבו לעבודה בתחילת שנת הלימודים הבאה.
ד"ר אורנה שמחון, מנהלת מחוז צפון במשרד החינוך, אמרה כי המחסור במורים יטופל וכי היא תפנה משאבים שיאפשרו לתגבר את צוותי החינוך בעיר.
היא סיפרה כי ילדים מקריית שמונה מפוזרים במוקדים רבים ברחבי הארץ באופן שחייב את מערכת החינוך לפתוח עבורם מסגרות לימודיות חלופיות במקומות שאליהם פונו, וזאת בהתבסס על תקציבי חירום שקיבל משרד החינוך. "חלק גדול מהתושבים המפונים נודדים ועוברים ממקום למקום ויש צורך בזיהויים ובהענקת מעטפת של מענים לצרכים שלהם. בעבר פגשתי ילדים מקריית שמונה שפונו לתל אביב והלכו לעבוד כשליחים בוולט, כי חשבו שהם בחופש. כשפתחנו עבורם מסגרות חינוך רובם שבו ללימודים", אמרה.