![העסק הצדדי של נחום אטרקצ'י: פרויקט נדל"ן יוקרתי במרכז תל אביב](https://pic1.calcalist.co.il/picserver3/crop_images/2024/07/20/Bkvij11FdC/Bkvij11FdC_0_0_1432_807_0_x-large.jpg)
בלעדי
העסק הצדדי של נחום אטרקצ'י: פרויקט נדל"ן יוקרתי במרכז תל אביב
בנו של בעל השליטה בחברת הנדל"ן אאורה, שמכהן כמנהל חטיבת הנכסים המניבים בחברה, רכש ב־2022 בניין תמורת 26.9 מיליון שקל ומקדם בו פרויקט. הדבר עשוי להוות לכאורה ניצול הזדמנות עסקית של אאורה
שם המשפחה אטרקצ'י מזוהה עם חברת הנדל"ן היזמי הציבורית אאורה, שבה שולט יעקב אטרקצ'י. בימים אלה שם זה נקשר גם לפרויקט למגורים שמקודם באחד הרחובות הסמוכים לכיכר הבימה בתל אביב. אך הפרויקט הזה אינו שייך לאאורה, אלא לנחום אטרקצ'י, בנו של בעל השליטה. נחום אטרקצ'י עובד עבור אאורה מאז 2015, והחל מאפריל האחרון הוא גם עובד בה רשמית, כמנהל חטיבת הנכסים המניבים, במשרה מלאה.
בפברואר 2022 נחום אטרקצ'י רכש בניין ברחוב פרץ חיות בתל אביב בתמורה ל־26.9 מיליון שקל. לפי נסח הטאבו, באוגוסט של אותה שנה ניטלה משכנתא מבנק לאומי בהיקף של 19.5 מיליון שקל. הלווים הם יעקב ונחום אטרקצ'י. לפי הבקשה להיתר בנייה שאטרקצ'י הבן הגיש לעיריית תל אביב בחודש שעבר, הבניין הקיים - שבו שלוש דירות בשתי קומות - ייהרס, ובמקומו יבנה פרויקט יוקרתי: בניין בן שש קומות, בשטח כולל של 600 מ"ר, כשבכל קומה תהיה דירה אחת בלבד. עסקאות בשוק היוקרה במרכז ת"א מתבצעות כיום לפי כ־70—80 אלף שקל למ"ר. כלומר לפי מחירי השוק כיום, שווי כל דירה בממוצע עומד על 8 מיליון שקל, ושוויין הכולל של הדירות בפרויקט עשוי להגיע ל־48 מיליון שקל.
העובדה שאטרקצ'י הבן מקדם פרויקט נדל"ני, במימון וגיבוי פיננסי של האב, באופן פרטי, עשויה להוות לכאורה ניצול הזדמנות עסקית של אאורה באופן שמהווה הפרת של חובת האמון החלה על נושאי משרה בחברה ציבורית. זאת משום שאאורה עצמה עוסקת בתחום הבנייה למגורים. אטרקצ'י רכש את השליטה באאורה ב־2013 באמצעות חברה פרטית בשם ס.י אבן יזמות, ובהמשך מיזג אותה עם אאורה. לפני המיזוג, התחייב אטרקצ'י בפני בעלי המניות של אאורה שלא יפעל באופן פרטי בתחום הבנייה למגורים בישראל.
הפרויקט שהבן של אטרקצ'י מקדם באופן פרטי הוא לא מסוג הפרויקטים שאאורה מקדמת - שכן היא מבצעת פרויקטים של התחדשות עירונית בהיקפים של מאות דירות כל אחד, ולא בתחום היוקרה - אולם על מנת להימנע ולהשקיט כל חשש מהפרת חובת אמונים, דרך המלך היא להציע את הפרויקט קודם כל לחברה הציבורית, ואם היא בוחרת שלא לבצע אותו הרי שהדרך סלולה לביצוע הפרויקט באופן פרטי. לפי אטרקצ'י ואאורה, אטרקצ'י לא הציע לאאורה ולדירקטוריון שלה את הפרויקט בת"א קודם לכן, אלא הוא הוצג לייעוץ המשפטי של החברה רק ערב תחילת העסקתו הרשמית של נחום אטרקצ'י באפריל. לפי אאורה, הייעוץ המשפטי קבע שאין חובת גילוי.
יעקב אטרקצ'י מכהן כמנכ"ל אאורה וככזה הוא נושא המשרה הבכירה בחברה. הבן שלו מכהן כמנהל חטיבת הנכסים המניבים, הוא אינו נושא משרה לפי חוקי ני"ע והוא אינו חבר בהנהלת החברה. אולם, באפריל האחרון, בעת שמונה לתפקיד, הנימוקים שהציגה החברה למינוי גרסו כי אטרקצ'י הבן עובד עבור אאורה משנת 2015 במסגרת עבודתו בחברה הפרטית של אביו, שדרכה הוא מעניק לה שירותי ניהול. לפי הנימוקים, הוא סייע לאביו בייזום ובנייה למגורים, ובפעילות הנדל"ן המניב. בין היתר נכתב כי "כעוזרו של מנכ"ל החברה, סייע בארגון פרויקטים בהיבטים תפעוליים ושיווקיים; איתור פרויקטים פוטנציאליים; השתתפות בניהול משא ומתן ובגיבוש עסקאות; הכנת הצעות מחיר והעברה לביצוע". כלומר, לפי אאורה, לנחום אטרקצ'י היה תפקיד משמעותי בחברה כבר מ־2015, כך שבעת רכישת הבניין בתל אביב הוא היה עובד החברה. כמו כן, נחום אטרקצ'י נחשב לבעל עניין באאורה, משום שהוא בנו של בעל השליטה.
מינוי נחום אטרקצ'י לתפקיד והבאת אישור המינוי שלו לאסיפה הכללית נעשתה לאחר שכלכליסט חשף את העובדה שהבן עובד בפועל עבור החברה הציבורית מאז 2015, בלי שהדבר הובא לידיעת ואישור בעלי המניות כנדרש במקרה של העסקת קרובי בעל השליטה. בעלי המניות אישרו את העסקתו ואת תנאיה, שכוללים שכר ברוטו של 28 אלף שקל בחודש.
עו"ד אסף ברם, מרצה לדיני ני"ע ותאגידים במכללה למינהל, שמשרדו מתמחה בשוק ההון, אמר לכלכליסט כי "הפסיקה רואה בניצול הזדמנות עסקית, כשהיא בתחום פעילותה העסקי של החברה, על ידי בעל משרה בחברה הציבורית, דבר חמור מאוד, שאף עשוי להתגלגל לחקירה פלילית.
"מנושא משרה בחברה ציבורית מצופה לפעול אך ורק לטובת החברה, ולא לטובתו האישית, בעיקר בגלל האמון הרב שניתן בו והכסף הציבורי הרב המושקע בחברות אלו. אם יש ספק באשר לניגוד עניינים פוטנציאלי, חייב נושא המשרה להציג אותו בצורה מסודרת ומפורטת לדירקטוריון, שהוא הגורם שמוסמך לאשר עסקה כזו לפני ביצועה, במקרה שהוא סובר כי אין בעסקה משום ניצול הזדמנות של החברה.
"הספק פועל תמיד לרעת נושא המשרה, משום שחלק גדול מההזדמנויות הפרטיות נולדות בשל היותו נושא משרה בחברה ציבורית. במקרה הזה, עולה חשש לכאורה לקיומו של ספק כזה, ולכן, לדעתי, היה צריך ליידע את הדירקטוריון".
ניצול הזדמנות עסקית של החברה הציבורית על ידי נושא משרה בה הוביל לא אחת להתערבות של רשות ני"ע ולהגשת תביעות על ידי בעלי מניות. יעקב אטרקצ'י עצמו נמצא כיום בהליך גישור מול בעל מניות באאורה שהגיש תביעה נגזרת בטענה שניצל הזדמנות עסקית ששייכת לאאורה כשרכש בשנת 2018 מגרש בצומת סביון ומכר אותו כעבור שנתיים ברווח של 47 מיליון שקל.
כמו כן, ב־2015 הטילה רשות ני"ע על ברק רוזן, מנכ"ל ישראל קנדה ומבעלי השליטה בה, קנס של 250 אלף שקל, וכן הרחיקה אותו מכהונתו בחברה הציבורית לתשעה חודשים, לאחר שקבעה כי הוא פעל, יחד עם שותפו אסי טוכאמייר, לנצל הזדמנות עסקית של החברה, בעת שרכש ב־2012 מגרש בצפון ת"א באופן פרטי. רוזן הציג את העסקה קודם לכן לישראל קנדה, אולם לפי טענת הרשות, רוזן הציג בפני הדירקטוריון תמונה מטעה במטרה לגרום לו לדחות אותה, כפי שאכן קרה. בסופו של דבר, בהסדר פשרה עם בעלי המניות, השיבו רוזן וטוכמאייר לחברה 62 מיליון שקל.
אאורה: "אין חובת גילוי"
מאאורה נמסר כי: "נחום אטרקצ'י רכש מכספו, ובתוספת הלוואה, את המגרש. הנכס נרכש לשימוש עצמי, ובכוונתו להשביח אותו לגור בו. יעקב אטרקצ'י חתום כערב בלבד להלוואת בנו. נחום אטרקצ'י החל לעבוד באאורה לפני כשלושה חודשים, בעוד הנכס נרכש ב־2022. נחום עובד רק באאורה ולא עוסק בשום דבר אחר. בטרם כניסתו לתפקידו באאורה, הוצג המידע אודות הנכס הפרטי ליעוץ המשפטי, והובהר לנחום אטרקצ'י כי אין חובת גילוי".