![אינגליש נו גוד: רק 30% מקבלים פטור באנגלית באוניברסיטאות](https://pic1.calcalist.co.il/picserver3/crop_images/2023/09/12/H1GImZRCh/H1GImZRCh_1_76_2000_1126_0_x-large.jpg)
דוח המבקר
אינגליש נו גוד: רק 30% מקבלים פטור באנגלית באוניברסיטאות
מדו"ח המבקר עולה כי שיעור הנבחנים ב-5 יחידות באנגלית באוכלוסיה המבוססת גבוה פי 2.5 מאשר באשכולות הנמוכים. למרות הפערים העצומים, משרד החינוך הפסיק ב-2020 את התוכנית הלאומית לקידום האנגלית. משרד החינוך: "בוחנים את האפשרות להעלות את הרמה של הבחינה במקצוע אנגלית 5 יח"ל"
רמת האנגלית של בוגרי מערכת החינוך נמוכה גם אם עברו בחינה של 5 יחידות. רק כ-30% מהנבחנים בעלי בגרות באנגלית ברמה הגבוהה ביותר (5 יחידות) ו-4% מהנבחנים בעלי הבגרות באנגלית ברמה של 4 יחידות הגיעו לרמת פטור מקורסים באנגלית במוסדות להשכלה גבוהה. כך עולה מדו"ח מבקר המדינה בנושא לימודי האנגלית המתפרסם היום. המבקר מעלה חשש שהתלמידים מקבלים בבתי הספר ציונים גבוהים מרמתם בפועל.
הדו"ח מצביע על פערים חברתיים עצומים בידיעת אנגלית. שיעור הנבחנים בבחינת הבגרות באנגלית ברמת 5 יח"ל בשנת 2022 ביישובים שבאשכולות החברתיים-כלכליים הגבוהים (7 - 10) עמד על 66% פי 2.5 מאשר ביישובים שבאשכולות החברתיים-כלכליים הנמוכים (1 - 3), שם הוא עמד על 26% בלבד. האשכולות הנמוכים מתאפיינים באוכלוסייה ערבית וחרדית.
"בקיאות באנגלית היא תנאי לקבלה ללימוד במוסדות האקדמיים בישראל ובמדינות אחרות", מציין המבקר. "ידיעת אנגלית מועילה גם למוביליות חברתית ולהשתלבות בשוק העבודה המשתנה - למציאת עבודה טובה יותר, ליזמות ולפתיחת עסקים בארץ ובעולם ולמעבר קל בין מקומות עבודה".
שיעור הנבחנים בבחינת הבגרות באנגלית ברמת 5 יח"ל בשנת 2022 במגזר היהודי עמד על 54%, כפול מאשר במגזר הערבי (27%). לכמעט שליש (31%) מהמורים לאנגלית במגזר היהודי אין את ההכשרה הפורמלית הדרושה לעומת 11% במגזר הערבי (שסובל מעודף גדול של מורים).
ב-2017 הנהיג משרד החינוך תוכנית רב-שנתית, התוכנית הלאומית לקידום הוראת האנגלית, שנועדה לחזק את האנגלית המדוברת בפי התלמידים, להגדיל את שיעור הנבחנים ברמות המוגברות של בחינות הבגרות ולשפר את איכות הוראת האנגלית. התוכנית נועדה להימשך חמש שנים, אבל התנהלה ללא גיבוי תקציבי, לא ניתן היה לתכנן מראש את תפעולה המלא והיא לוותה בחוסר ודאות מתמשך. עקב כך לא יכלה התוכנית לעמוד ביעדים הכמותיים שנקבעו לה.
יתרה מכך, התוכנית צומצמה מאוד במהלך 2020, שהיתה שנת הקורונה, בתקופת השרים רפי פרץ ויואב גלנט, והופסקה בפועל. ההחלטות התקבלו ללא נימוקים מבוססים. המשרד גם לא גיבש תוכנית אסטרטגית חדשה ללימוד האנגלית. במסגרת זו תוכנית "סולמות" להגדלת מספר הנבחנים במתמטיקה 5 יחידות צומצמה מ-48% מבתי הספר התיכוניים ב-2020 ל-18% בלבד ב-2022. במקביל הופסקה גם תוכנית לקידום השפה האנגלית המדוברת.
ממשרד החינוך נמסר בתגובה שה"משרד בוחן את האפשרות להעלות את הרמה של הבחינה במקצוע אנגלית 5 יח"ל" - זאת בתגובה לביקורת על כך שרמת האנגלית של בוגרי הרמות המוגברות של 4 ו-5 יח"ל בבחינות הבגרות באנגלית נמוכה ביחס לרמת האנגלית הנדרשת ללימודים אקדמיים.
באשר לטענה על כך שהתוכנית הלאומית לאנגלית נועדה להימשך חמש שנים, אך היא פעלה רק שלוש שנים נמסר כי "תכניות אלו נמצאות בין התכניות החיצוניות המיועדות לרכישה עצמאית על ידי מנהלי בתי הספר".
עוד נמסר ש"משרד החינוך מקדם השקעה רחבת היקף וארוכת טווח בהוראת אנגלית, השקעה הכוללת פיתוח של כל מיומנויות השפה, גם באמצעות שילוב טכנולוגיה ובמיוחד קידום מיומנויות השפה הדבורה. תהליך עדכון תוכנית הלימודים ופרסומה בשנת 2020 על פי סטנדרטים בינלאומיים לכלל שלבי החינוך ולכל המגזרים, מהווה מנוע מרכזי במערכת החינוך".
במשרד טוענים שהפערים בין האשכולות החזקים החלשים כלכלית "אינם ייחודיים רק למערכת החינוך הישראלית, אלא מדובר במצב נתון בעולם כולו".