![ועדת הכלכלה קבעה: חברות תווי הקנייה ימשיכו לפעול ללא רישיון עד 2027](https://pic1.calcalist.co.il/picserver3/crop_images/2023/08/22/Sy11e0rG63/Sy11e0rG63_1_172_2000_1126_0_x-large.jpg)
ועדת הכלכלה קבעה: חברות תווי הקנייה ימשיכו לפעול ללא רישיון עד 2027
חברות תווי הקנייה כמו שופרסל ו-BUYME ניסו לקבל פטור מרישוי שיחייב אותן לשמור את הכספים שהן מקבלות עבור התווים בחשבון ייעודי ולא להשתמש בהם כאשראי חינמי. מאמצי החברות הביאו לפשרה: החברות לא הוחרגו מהחוק, אך קיבלו שנה נוספת בה יוכלו לפעול ללא רישיון, בנוסף לשנתיים שכבר נכללו בו
לקראת כניסתו לתוקף של הרפורמה שתסדיר את העיסוק בשירותי תשלום, ועדת הכלכלה קבעה היום (ג') כי חברות תווי הקנייה יוכלו לפעול ללא רישיון עד יוני 2027. התקנות יאושרו סופית ביום ראשון הקרוב.
ביום חמישי תיכנס לתוקף הרפורמה שאושרה לפני כשנה, במסגרתה נקבע כי חברות יוכלו לקבל רישיון מיוחד ולהתחבר למערכות התשלומים בישראל, וכך להיכנס לשוק התשלומים הריכוזי שבו שולטים הבנקים וחברות כרטיסי האשראי ולהגדיל את התחרות. החוק מחייב חברות שנחשבות כ"נותני שירותי תשלום" לקבל רישיון מתאים מהרשות לניירות ערך. המחוקק התווה מדיניות שעל בסיסה יש להסדיר את פעילותם של גופים שעוסקים בשירותי תשלום - כגון חברות שמנפיקות אמצעי תשלום (כמו תווי קנייה או כרטיסי אשראי דיגיטליים), סולקות את פעולות התשלום ומנהלות חשבון תשלום. זה הבסיס לחקיקה שמגדיר על אלו גופים חלה חובת הרישוי.
עבור חברות תווי השי, המשמעות היא שיצטרכו לשמור את הכספים שמתקבלים בעד התווים בחשבון ייעודי, ולא להשתמש בהם כמו אשראי חינמי, בדומה למצב הקיים כיום, כאשר חברות כמו BUYME יכולות להשתמש בכספים לתשלום משכורות למשל. כך, אם חברות אלו יפשטו רגל, הצרכנים יוכלו לקבל את כספי התווים שלא מימשו בחזרה, בשונה ממה שקרה לאחר קלאבמרקט וקו-אופ, שמחקו עמן תלושים בשווי מיליוני שקלים.
מכיוון שכיום הכסף שמקבלות החברות משמש בפועל כאשראי חינמי, החלת החוק תפגע ברווחי החברות. במהלך הדיון שהתקיים היום בוועדת הכלכלה התייחס ח"כ אוהד טל, ממלא מקום יו"ר הוועדה, לסוגיה ואמר: "יש פה גופים שהתרגלו לקחת את הכסף של הלקוחות ולעשות בו מה שבא להם וזה לא לגיטימי, צריך הסדרה".
התקנות אותן התכנסה לאשר ועדת הכלכלה מסדירות קריטריונים לקבלת פטור עבור עסקים מסוימים שהוצאת רישיון עלולה להוות נטל רגולטרי כבד עבורם. כך לדוגמה, נקבע שיינתן פטור לחברות קטנות עם היקף תשלומים של עד 5 מיליון שקל, כדי לעודד כניסה לשוק של חברות פינטק קטנות עד להתבססות פעילותן. כמו כן, אושר פטור לחברות שגם מנפיקות את אמצעי התשלום והן גם המוטב עבורו הן סולקות את אותה פעולה - למשל, תווי קנייה שנקנים בחברה מסוימת וניתנים למימוש רק באותה חברה יהיו פטורים מחובת הרישוי, בשונה מתווי קנייה בהם החברה המנפיקה והחברה הסולקת אינן זהות - למשל תווי קנייה של BUYME.
במסגרת הדיונים, חברות עם פעילות רחבה של תווי קנייה כגון שופרסל ו-BUYME הפעילו באמצעות לוביסטים לחץ כבד להחרגת החברות מהחוק, כאשר חדר הוועדה היה מלא עד אפס מקום. באחד מרגעי השיא, לוביסטית מטעם ויקטורי התיישבה בכיסא ריק המיועד לחבר כנסת, לצידו של יו"ר הוועדה דוד ביטן, והצטרפה לדיון, זאת מבלי לענוד את תג הזיהוי שמייחד את הלוביסטים.
עכשיו בוועדת הכלכלה: הלוביסטים של שופרסל נלחמים נגד כוונת הרשות לני"ע לפקח על שוק תווי הקנייה של מיליארדי השקלים, ולחייב חברות כמו שופרסל לשמור את הכספים בחשבון ייעודי, כך שאם יפשטו רגל כספי הצרכנים לא ילכו לאיבוד (א לה קלאב מרקט וקואופ)@calcalist pic.twitter.com/GBNoBHF0WK
— שקד גרין | Shakéd Green (@shaked_green) June 4, 2024
בסופו של דבר מאמצי החברות הביאו לפשרה מסוימת: החברות לא הוחרגו מהחוק, אך הן קיבלו שנה נוספת בה יוכלו לפעול ללא רישיון, זאת בנוסף לשנתיים שכבר נכללו בחוק, כך שבסך הכל הן קיבלו פטור מרישיון עד יוני 2027. פרק הזמן נועד לאפשר לחברות השונות להיערך וגם לפנות לראשות לני"ע ולבדוק מולה פרטנית האם הן זכאיות לפטור גורף. נקבע כי ההארכה תינתן רק לחברות שמנפיקות תווים אנונימיים.
מנכ"לית לובי 99, עו"ד לינור דויטש, אמרה במהלך הדיון: "רואים פה כמות לוביסטים בעלי אינטרס שמגיעים כל אחד לנסות לסדר לעצמו פטור, כדי להחריג כל אחד את שלו. כולם רוצים החרגות. המחוקק אמר את דברו והמטרה היא לעשות סדר בשוק שמתנהל כמו מערב פרוע ומנהל כ-3 מיליארד שקל של כספי ציבור, ומנסים להפחיד אותנו שהצרכן ייפגע והצרכן נפגע היום כשהוא לא יודע שהכסף שלו בסיכון. תתאימו את המודל העסקי שלכם לחוק ולא להיפך, הרשות התאימה את הרגולציה לנעשה באירופה. התקנות האלה צריכות לעבור כמו שהן כי מטרתן לעשות סדר בג'ונגל שהצרכן נפגע ללא ידיעתו".