![אל תתקשר אליי - הסוף לשיחות שיווק לא רצויות?](https://pic1.calcalist.co.il/picserver3/crop_images/2022/12/12/B1os5gSdj/B1os5gSdj_145_0_656_370_0_x-large.jpg)
אל תתקשר אליי - הסוף לשיחות שיווק לא רצויות?
החל מהיום ניתן להצטרף למאגר טלפון אנונימי וליהנות מהגנה משיחות שיווק מעיקות. הרשות להגנת הצרכן תוכל לקנוס בעשרות אלפי שקלים חברות שיפנו אל הרשומים. בנקים, בתי השקעות, חברות ביטוח, פוליטיקאים וארגוני צדקה יוכלו להמשיך לפנות אל הציבור הרחב
"אל תתקשר אליי", מאגר טלפונים אנונימי מטעם הרשות להגנת הצרכן, החל לפעול היום. כל מי שיירשם אליו יהיה זכאי להגנה בחסות החוק מטלפונים שיווקיים, זאת בזכות התיקון לחוק הגנת הצרכן שייכנס לתוקף ב-1.1.23. מטרת המאגר היא לשים סוף ליכולתן של חברות להתקשר אל צרכנים שעלולים לחוות זאת כהטרדה, ולניסיונות עוקץ במסווה של שיחת שיווק שעיקר הסובלים מהן הן אוכלוסיות האזרחים הוותיקים, העולים החדשים ואנשים עם מוגבלות.
מתחילת השנה כל חברה שפונה בפנייה שיווקית לצרכן תהיה חייבת לוודא תחילה שהצרכן אינו רשום במאגר. הרשות להגנת הצרכן תוכל לקנוס חברות שלא יעמדו באיסור בסכום של עד 46,080 שקל. הרישום למאגר חינמי ואנונימי, והצרכן לא נדרש לספק שום פרט מעבר למספר הטלפון שלו. ניתן לעשות זאת החל מהיום בפורטל ייעודי, במוקד טלפוני (מספרו 1-800-071-170) או דרך הוואטסאפ. בפורטל ניתן גם להגיש תלונה נגד חברה שעוברת על החוק. בנוסף לכך כל אדם יכול לרשום מספרי טלפון אחרים, למשל של הוריו או סביו המבוגרים, וכל שנדרש הוא גישה אל הטלפון שאת מספרו מכניסים למאגר כדי לעבור תהליך אימות. לאחר 15 ימים מהרישום למאגר הצרכן יהיה מוגן משיחות שיווק, ללא הגבלת זמן, וייצא מן המאגר רק אם יבקש זאת (בתהליך דומה לתהליך הרישום).
חברות יוכלו לפנות אל הרשומים למאגר רק אם הצרכן פנה אליהן בבקשה שייצרו עמו קשר, או אם ישנה עסקה מתמשכת בין הצדדים והחברה פונה בקשר לאותה עסקה, כאשר נטל ההוכחה ללגיטימציית הפנייה הוא על החברות. יודגש כי החברות אינן יכולות לפנות אל הצרכנים בנוגע להארכה של עסקה קיימת כגון מינוי או חבילת גלישה, אלא אם הצרכן ביקש זאת בעצמו, כך מסביר עו"ד דודו אבן חן, דובר הרשות להגנת הצרכן ולסחר הוגן.
מי שמוחרגים מהתיקון לחוק הם הבנקים, חברות הביטוח ובתי ההשקעות, וזאת מהסיבה הפשוטה שאלו מוחרגים מהחוק להגנת הצרכן בכללותו, ומפוקחים על ידי רשות שוק ההון והפיקוח על הבנקים בבנק ישראל. בשנים האחרונות היו מספר ניסיונות להכניסם תחת כנף החוק להגנת הצרכן, אך הם לא צלחו, ובכל הקשור לפנייה אל צרכנים, הבנקים ושאר החברות הפיננסיות נהנים מתנאים אחרים. יחד איתם נהנים גם הפוליטיקאים, שכזכור מוחרגים גם מחוק הספאם, ויוכלו להמשיך ולעשות שימוש במספרי הטלפון של הציבור הרחב.
מוחרגים נוספים הם ארגוני צדקה, וזאת משום שבקשת תרומה אינה נחשבת שיחת שיווק. עם זאת, אם גופים אלו מציעים תרומה כלשהי כנגד התרומה הכספית, כגון תפילה למען קרובי המשפחה, קמע או חולצה עם הכיתוב "תרמתי", אזי ייחשב הדבר כשיחת שיווק לכל דבר.
קידום הצעת החוק החל ב-2020, במהלך הכנסת ה-23, ואושר טרם פיזורה בסוף אותה שנה. החוק היה אמור לחול בתוך 18 חודשים, אך לבסוף בשל עיכובים שנבעו מהקיפאון הפוליטי, מהגבלות הקורונה ומבקשת העסקים עצמם לזמן היערכות, יישומו נדחה בחמישה חודשים נוספים. הרשות להגנת הצרכן אחראית על תפעול המאגר, תוך שיתוף פעולה עם משרד הכלכלה והמשרד לשוויון חברתי.