![](https://pic1.calcalist.co.il/picserver3/wcm_upload_dev/2021/10/13/S1xqEIfErY/M.jpg)
![אחרי שנים: היוזמה לחסימת טיקטוק בארה"ב תופסת תאוצה](https://pic1.calcalist.co.il/picserver3/crop_images/2023/03/18/rkSp6U7gh/rkSp6U7gh_0_26_1602_902_0_x-large.jpg)
אחרי שנים: היוזמה לחסימת טיקטוק בארה"ב תופסת תאוצה
השבוע תגיע הצעת החוק לחסימת האפליקציה שבבעלות בייטדאנס הסינית לבית הנבחרים, וצפויה להיות מאושרת בהסכמה רחבה. במידה ותאושר ע"י ביידן, תחוייב החברה למכור את אחזקותיה בה, ותיאסר פעילותה בארה"ב ל-170 מיליון המשתמשים שלה
אחרי שנים של דשדוש ועימותים בין-מפלגתיים, היוזמה לחסימת טיקטוק בארה"ב צוברת תאוצה משמעותית והצעת חוק חדשה בנושא צפויה להגיע מחרתיים (ד') להצבעה במליאת בית הנבחרים.
ההתקדמות המהירה של מהלך החסימה, שכבר הוספד בעבר, תפסה את טיקטוק בהפתעה. במקביל, גורמים שונים מנסים למנף את איום החסימה על מנת לרכוש את הרשת החברתית הפופולרית, שנמצאת כיום בבעלות בייטדאנס הסינית.
המאמצים של הממשל והמערכת הפוליטית בארה"ב הם כבר בני קרוב לארבע שנים, והחלו עם ניסיון של דונלד טראמפ לחסום את פעילות האפליקציה במדינה באמצעות צו נשיאותי שפרסם, שהתנה את המשך פעילותה בארה"ב במכירתה לחברה אמריקאית. זאת, על רקע חששות לא בלתי סבירים שהשליטה הסינית בחברה מקנה לבייג'ינג גישה למידע שאוספת טיקטוק על אזרחים אמריקאים, וגם משמשת אותה כזרוע להפצת תעמולה סינית ופייק ניוז.
מהלך זה נכשל תוך שבועות ספורים, על רקע חוסר המסוגלות הכללי של ממשל טראמפ. אבל העימות של ארה"ב מול סין לא נזנח אלא דווקא תוגבר תחת הנשיא ג'ו ביידן, שהזניק יוזמה משלו לחסום את טיקטוק בארה"ב, ובמקביל אסר על התקנת האפליקציה בטלפונים שמחלק הממשל הפדרלי לעובדיו.
גם הקונגרס הצטרף למאמצים, ולפני שנה הוצגה בסנאט הצעת חוק להחרמת טיקטוק בארה"ב. מאמציו של מנכ"ל החברה, שו צ'ו, להרגיע את החששות במסגרת עדותו בקונגרס כשלו, ולרגע נדמה היה שהיוזמה צוברת תאוצה משמעותית אחר שראשית מונטנה חוקקה איסור גורף על הפעלת טיקטוק בשטחה, ולאחר מכן מדינות נוספות בארה"ב חוקקו איסורים ומגבלות שונות על פעילותה.
העניין והדחף החקיקתי של ראשית 2023 דעך עד סוף השנה, ובדצמבר הודיע הסנאט שהחקיקה לא תקודם לפני 2024. "נראה שהחרם קודם יותר כאמירה פוליטית ופחות מתוך מאמץ רציני להשלים חקיקה", אמר אז לגארדיאן עו"ד דייוויד גרין מארגון זכויות הגולשים הוותיק EFF. המאמצים לחסימת טיקטוק, כך נראה, נפלו קרבן לחוסר התפקוד המתמשך של הקונגרס האמריקאי.
ואולם, בשבוע שעבר שבו מאמצים אלו לתחייה: ועדת האנרגיה והמסחר של בית הנבחרים אישרה הצעת חוק לחסימת טיקטוק ברוב של 50 תומכים ואפס מתנגדים. במערכת פוליטית שבה ניסיון לאשר רפורמה בחוקי ההגירה של ארה"ב, שענתה על מרבית הדרישות של הרפובליקנים, נכשל רק מכיוון שטראמפ הורה לחברי מפלגתו להתנגד לה, מדובר במחזה נדיר.
האישור המהיר בוועדת בית הנבחרים הוא למעשה תוצאה של חודשים של עבודה מאחורי הקלעים, בהובלת מחוקקים שנחשבים לפרגמטיים והודות לליווי צמוד של המשנה לתובע הכללי של ארה"ב, עו"ד ליסה מונקו, שסייעה לנסח את הצעת החוק ולגייס את תמיכת הנבחרים הדמוקרטים בוועדה. לפי הוול סטריט ג'ורנל, בכירים בצוות הביטחון הלאומי של ביידן דחפו גם הם את אישור הצעת החוק באמצעות תדרוכים סגורים עם חברי קונגרס על האיומים לביטחון הלאומי שמייצרת טיקטוק. "הצעת החוק נתפרה על מנת לזכות בתמיכת נבחרים משני הצדדים, כולל ספקנים לשעבר", אמר חבר הקונגרס הדמוקרטי ג'וש גוטהיימר. "היא מתמקדת רק ביריבים זרים שמזרימים דיסאינפורמציה ואוספים מידע על אמריקנים".
משתנה נוסף שהחייה את יוזמת החקיקה הוא ההשלכות של מתקפת ה-7 באוקטובר. בימים ובשבועות שאחרי המתקפה, זיהו מבקרים רבים עלייה באנטישמיות, בתוכן השטנה ובפייק ניוז האנטי-ישראלי בטיקטוק (וכן בפלטפורמות מדיה חברתית אחרות). זכור במיוחד לרעה הטרנד הוויראלי שבו משפיעני טיקטוק רבים דיברו בהתלהבות על כתבי התעמולה האנטישמיים והאנטי-אמריקאיים של אוסמה בן לאדן. "ה-7 באוקטובר פתח את העיניים של כולם למה שקורה בטיקטוק, וליחס המבדל שלה לנושאים שונים. הבחירות הקרובות מתדלקות את החשש הזה", אמר חבר הקונגרס הדמוקרטי ראג'ה קרישנאמורת'י, שקידם את הצעת החוק בשיתוף עם גוטהיימר.
ביום רביעי צפויה הצעת החוק לעלות להצבעה במליאת בית הנבחרים, שלפי הערכות גם תאשר אותה. אם תאושר, תעבור ההצעה לאישור הסנאט, ולאחר מכן לחתימתו של ביידן. הבית הלבן כבר הודיע שהנשיא יחתום על הצעת החוק אם זו תגיע לשולחנו. "מדובר בהצעת חוק חשובה, אנחנו מברכים על הצעד הזה", אמרה דוברת הבית הלבן, קארין ז'אן-פייר.
אם תאושר הצעת החוק, בייטדאנס תחוייב למכור את אחזקותיה בטיקטוק בתוך חמישה חודשים, שלאחריהם תאסר פעילות הפלטפורמה בחנויות אפליקציות בארה"ב ובשירותי אחסון אתרים במדינה. לפי הוול סטריט ג'ורנל, אישור הצעת החוק בוועדה הפתיע את טיקטוק, שלא ציפתה שמאמצי החקיקה יתפסו תאוצה מהירה כל כך. לאפליקציה 170 מיליון משתמשים בארה"ב, ובחברה טוענים שאין דרך ישימה לפצל את הפעילות האמריקאית משאר האפליקציה, ושבכל מקרה מהלך שכזה יפגע במשיכה הגלובלית של הפלטפורמה.
בטיקטוק פועלים על מנת לבלום את החקיקה. היעד הראשון של החברה הוא הסנאט, שכן כמה סנאטורים כבר הודיעו שיתנגדו להצעת החוק ממניעים של פגיעה בחופש הביטוי ורצון להמנע מהתערבות של הממשל בפעילות עסקית. מנהיג הרוב הדמוקרטי בסנאט, הסנאטור הדמוקרטי צ'אק שומר, טרם התחייב להעלות את הצעת החוק להצבעה, ואמר רק "צריך לבחון" חרם על טיקטוק.
מאמצים אלו של טיקטוק יכולים לזכות בתמיכה מצד גורם מפתיע: טראמפ. האדם שבעבר היה זה שהוביל את היוזמה לחסימת האפליקציה הפך, כך נראה, את עורו; או לפחות מצא איוב גדול יותר. "אם ניפטר מטיקטוק, פייסבוק וצוקרשמוק יכפילו את הפעילות העסקית שלהם", הוא כתב ברשת החברתית שלו Truth. "אני לא רוצה שפייסבוק, שרימתה בבחירות האחרונות, תצליח יותר. הם אויבי העם האמיתיים!". טראמפ לא קרא לנבחרים הרפובליקנים להתנגד לחקיקה, אך אם יעשה זאת יכול הדבר להוביל לבלימתה המיידית.
אם מאמצים אלו ייכשלו וביידן יחתום על הצעת החוק, עתידה טיקטוק לעתור נגד החקיקה בטענה שהיא מפירה את התיקון הראשון לחוקה. בית משפט פדרלי כבר הראה נכונות להענות לטענות מסוג זה, לאחר שחסם בנובמבר את יישום החקיקה במונטנה
בינתיים, מהלכי החקיקה מייצרים עניין מצד גורמים שונים ברכישת השליטה בטיקטוק. מקור עם ידע בנושא אמר לוול סטריט ג'ורנל של שמנכ"ל אקטיוויז'ן לשעבר, בובי קוטיק, אמר למייסד בייטדאנס, גָ'אנְג יִימִינְג, שהוא מעוניין לרכוש את הפלטפורמה. עסקה כזו תעמוד על שווי של מאות מיליארדי דולרים, וקוטיק מחפש שותפים ומשקיעים אפשריים בעסקה. בין השאר, הוא פנה בנושא למנכ"ל OpenAI סם אלטמן. החברה יכולה להשתמש בפלטפורמה על מנת לאמן את מודלי הבינה המלאכותית שלה, אך לא ברור בשלב זה מה תוכל להביא לשולחן לצורך קידום העסקה שכן אין לה את ההון הדרוש לביצועה, וקוטיק מחפש משקיעים אחרים לצורך כך.
גם אם יושלם הליך החקיקה, יש סיכוי נמוך שטיקטוק תיחסם או תימכר לפני הבחירות לנשיאות ארה"ב בנובמבר השנה. החברה תעתור לבית המשפט נגד כל החלטה שתחייב אותה למכור או לחסום את פעילותה, ולאור התקדימיות של מהלך זה סביר שבית המשפט ייעתר לבקשה להשהות את יישום החקיקה עד קבלת החלטה סופית – תהליך שיכול להימשך חודשים רבים, אולי אף מספר שנים. בבחירות הקרובות, טיקטוק תהיה כנראה זמינה בארה"ב ובבעלות סינית. אלו שחוששים מהשפעה משבשת על הפלטפורמה, צריכים למצוא דרכים אחרות להתמודד אתה.