![האוצר מתכנן: חובת דיווח למס הכנסה על כל דירה מושכרת](https://pic1.calcalist.co.il/picserver3/crop_images/2022/06/12/rytqv00QFc/rytqv00QFc_1_174_2000_1126_0_x-large.jpg)
האוצר מתכנן: חובת דיווח למס הכנסה על כל דירה מושכרת
טיוטת חוק ההסדרים מחייבת דיווח גם על הכנסה משכירות שפטורה ממס, ומבטלת את הצמדת תקרת הפטור ממס למדד. האם זה צעד ראשון לביטול המלא של הפטור?
האם בקרוב תחול חובת דיווח על כל הכנסה משכר דירה? כיום ניתן פטור ממס על שכר דירה בגובה של עד 5,470 שקל בחודש, ומי שהכנסתו מהשכרת דירה נמוכה מתקרת הפטור לא נדרש לדווח עליה. אך טיוטת חוק ההסדרים כוללת תיקון שיחייב דיווח על כל הכנסה משכר דירה. אימוץ התיקון הזה עשוי להתגלות כמפתח לתיבת אוצר של עשרות מיליוני שקלים בשנה, שעד כה נגרעו מקופת המדינה בעקבות העלמת הכנסות.
הפטור אושר ב־1990 בהוראת שעה, שהוארכה כמה פעמים עד שב־2007 הוא הוכנס לספר החוקים, כך שבמשך 33 שנה אין למדינה מידע אמין בנוגע לשוק ההשכרה. "אני לא מכיר שוק אחר שבו יש לממשלה כל כך מעט ידע", אמר ל"כלכליסט" כלכלן שבקיא בנושא. המחסור בנתונים מקשה בקביעת מדיניות, וההערכה היא כי אובדן ההכנסות למדינה עומד על כ־3 מיליארד שקל בשנה.
מלבד זאת הפטור מדיווח מאפשר לבעלי דירות להסתיר מהמדינה הכנסה שכן חייבת במס. ההשערה היא כי לא כל מי שגובה שכר דירה שגבוה במאות או אלפי שקלים בודדים מתקרת הפטור ממהר לדווח על כך לרשויות המס, ואפשר למשל לגבות חלק מהסכום בהמחאות, ואת חלק התשלום שמעל לתקרת הפטור במזומן.
החלת חובת דיווח אמורה לפתור הן את בעיית המחסור במידע והן את בעיית העלמת ההכנסות. ראשית, ייווצר לראשונה מאגר מידע על היקף הדירות שמושכרות ושכר הדירה האמיתי; ושנית, סביר כי מי שכבר מדווח לרשויות המס יימנע מהצהרה כוזבת. באוצר מעריכים בזהירות כי היקף העלמת המס מסתכם בעשרות מיליוני שקלים בשנה.
על פי הצעת האוצר, הדיווח ייעשה באתר אינטרנט ייעודי שתקים רשות המסים, ובו יידרשו בעלי הדירות לספק פרטים על הדירה ולדווח על גובה דמי השכירות. תהיה גם אפשרות לדיווח ידני לבני 68 ומעלה. המידע שיצטבר ישמש את קובעי המדיניות, אך הוא גם ייטיב עם שוכרי הדירות, שיוכלו להשוות מחירים ועל בסיס זה להתמקח עם בעל הדירה. השקיפות הזו תיטיב גם עם חברות וקרנות ריט שפועלות בשוק ההשכרה ומשלמות מסים כחוק.
השאלה שעוד מצויה בדיונים במשרד האוצר היא מה תהיה הסנקציה שתוטל על משכירים שלא ידווחו כראוי, ומסתמן כי תהיה תקופה שבה יאפשרו לשוק ללמוד את התיקון בלי ענישה.
במשך שנים האוצר מבקש לבטל את הפטור ממס על הכנסות משכר דירה, אך ללא הצלחה בגלל התנגדות של חברי הכנסת שרבים מהם משכירים בעצמם דירות ונהנים מהפטור. הפעם הכניס האוצר לחוק ההסדרים סעיף קטן שיאפשר לצמצם את תקרת הפטור, ואולי זהו צעד ראשון בדרך לביטולו כליל. על פי סעיף זה, ההצמדה של תקרת הפטור למדד תבוטל, כך שריאלית הוא יישחק. להמחשה, תקרת הפטור אשתקד היתה 5,196 שקל, אך בשל ההצמדה למדד התקרה השנה היא 5,470 שקל.
טיוטת חוק ההסדרים כוללת גם הטבה שהיא למעשה תיקון של עיוות שקיים בשיטת המיסוי הנוכחית. מי שמשכיר דירה אחת אך גם שוכר דירה – יוכל לנכות מהכנסותיו את תשלומי השכירות שהוא בעצמו משלם.
ד"ר מיכאל שראל, בעבר כלכלן ראשי והממונה על הכנסות המדינה, והיום ראש פורום קהלת, אמר ל"כלכליסט" כי הוא תומך ביוזמה לבטל את הפטור מדיווח. עמדתו חשובה משום שהממשלה בכלל, ושר האוצר בצלאל סמוטריץ' בפרט, מתייעצים עם הפורום. לדברי שראל, התיקון הזה נכון בתנאי שצעדי הרגולציה והבירוקרטיה הכרוכים בו לא מכבידים ולא גובים מחיר כבד מהאזרח: "בהנחה שהרגולציה תהיה פשוטה, זה צעד ראוי כי אין סיבה ממשית שהמדינה לא תרצה לדעת מי משכיר ובכמה. זה יכול לשפר את המדיניות ולהוות מסד נתונים. לא הגיוני שתהיה הטבת מס משמעותית, ולא יהיה לך מושג כמה הציבור משלם על כך. אחרת אין שקיפות ואין אחריות של מקבלי החלטות. ברגע שאין שקיפות יש תמריץ לעקוף את המערכת הפיסקאלית. אם אף אחד לא יודע כמה הטבות המס עולות, יש פחות התנגדות להן".