![מדד המחירים לצרכן עלה באוקטובר ב-0.5%, האינפלציה השנתית - 3.7%](https://pic1.calcalist.co.il/picserver3/crop_images/2023/10/26/rk9QAADfp/rk9QAADfp_2_0_1919_1080_0_x-large.jpg)
מדד המחירים לצרכן עלה באוקטובר ב-0.5%, האינפלציה השנתית - 3.7%
האינפלציה השנתית ירדה מרמה של 4.1% באוגוסט ו- 3.8% בספטמבר. מחירי הדירות ירדו השנה ב-0.2% - הפעם האחרונה שהם רשמו ירידת מחירים שנתית הייתה בינואר 2019. היות שהמלחמה חלה באוקטובר ומספר רב של חנויות היו סגורות, הלמ"ס השתמשה הפעם בשיטות איסוף נתונים שונות
מדד המחירים לצרכן עמד בתחזיות המוקדמות ועלה באוקטובר ב-0.5% – כך דיווחה הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה. לפיכך, האינפלציה השנתית (האינפלציה ב-12 החודשים האחרונים) ירדה במקצת מ-4.1% באוגוסט ו-3.8% בספטמבר ל-3.7% באוקטובר. בכך ממשיכה האינפלציה השנתית להתקרב לתקרת יעד יציבות המחירים שנקבע על 3%.
לפי הלמ"ס, עליות מחירים בולטות נרשמו בסעיפי הלבשה והנעלה שעלו ב-3.9%, אך שני הסעיפים שהכי תרמו למדד היו ירקות ופירות שעלו ב-3.2% ובשר ועופות שעלו בשיעור של יותר מ-2%. התמונה הזו איננה מפתיע שכן בחודש אוקטובר- לרבות בימים הראשונים של המלחמה - נוצרו קשיים הקשורים לאספקה ולוגיסטיקה קשים שהקפיצו את מחירי המזון' ויתכן כי עליות נרשמו בגלל ניצול של ספקים ורשתות השhווק שהעלו מחירים על רקע חשש האזרחים ממחסור במזון.
סעיף המזון בכללותו עלה ב-0.9%. מנגד, ירידות מחירים בולטות נרשמו בסעיפי תרבות ובידור שירדו ב-0.9% ואפילו דיור שירד באופן משונה ביותר ב-0.4%.
נזכיר כי המלחמה החלה באוקטובר, כך שהמדד מושפע ממנה. היות וחנויות רבות נותרו סגורות, הלמ"ס השתמשה בשיטות איסוף נתונים שונות בדומה למה שהתרחש בקורונה.
המלחמה שינתה לגמרי את חשיבות האינפלציה בסדר העדיפויות של הפרמטרים המאקרו-כלכליים שכן כמעט כל הגופים הכלכלים- הן בארץ והן בעולם- צופים בתקופה הקרובה ירידת מחירים על רקע ההאטה החדה שצפויה בפעילות העסקית של המשק.
ההנחה היא כי מדובר באירוע בעל אופי "דפלציוני". הערכות הקודמות דיברו על חזרה אל תוך יעד יציבות המחירים (כאמור, בין 1% ל-3% אינפלציה שנתית) כבר ברבעון הראשון או השני של 2024, אך ייתכן כי מדד נובמבר ודצמבר יפתיעו. מכאן כי אפשרות של העלאת ריבית ירדה לגמרי מהשולחן ב-7 באוקטובר, אך מה שכן עלה לשולחן היא האפשרות להקדמת מועד של הפחתת ריבית כבר בתחילת השנה הבאה.
נזכיר כי נגיד בנק ישראל הבהיר כי כל עוד הוא פועל בשוק המט"ח (מוכר דולרים) וכל עוד היציבות הפיננסית של המשק הישראלי לא חוזרת לעצמה, אין בכוונת הבנק לבצע תפנית במדיניות המוניטרית.
מחירי הדירות החדשות ירדו השנה ב-3.9%
לפי נתוני הלמ"ס, במחירי הדירות נרשמה ירידה שנתית של 0.2%. נתון זה מתייחס לעסקאות שבוצעו בחודשים אוגוסט-ספטמבר 2023 לעומת העסקאות שבוצעו בחודשים יולי-אוגוסט 2022. בדיוק לפני שנה המדד הזה רשם עלייה של 20%. הפעם האחרונה שנרשמה ירידת מחירים שנתית הייתה ינואר 2019. הירידה הזו צפויה לתרום באופן משמעותי לירידה בהכנסות ממיסים.
מחירי הדירות החדשות רשמו ירידה שנתית של 3.9%. הפעם האחרונה שבה הייתה ירידת מחירים דומה היא בחודש יולי 2020 בקורונה.
מפילוח לפי מחוזות עולה כי עליות שנתיות במחירי דירות חדשות ויד שנייה נרשמו במחוזות חיפה (4.1%), הצפון (2.8%) וירושלים (0.3%). בעוד שירידות שנתיות במדד נרשמו במחוזות הדרום (2.2%), המרכז (1.7%) ותל אביב (0.3%).
במחירי העסקאות שבוצעו בחודשים אוגוסט – ספטמבר 2023 לעומת יולי - אוגוסט 2023 לא נרשם שינוי. בפילוח לפי מחוזות נרשמו שינויי המחירים הבאים: ירושלים (0.1%-), צפון (0.3%), חיפה (0.3%), מרכז (0.4%), תל אביב (0.4%-) ודרום (0.1%-). מחירי הדירות החדשות נותרו ללא שינוי.
ברבעון השלישי של שנת 2023 המחיר הממוצע של דירה בישראל עמד על 1.927 מיליון שקל, ירידה של 2.7% בהשוואה למחיר הממוצע ברבעון הקודם (1.98 מיליון שקל).