![הרשויות המקומיות נגד חוק הותמ"ל: "תכנון דורסני שמחפש קיצורי דרך"](https://pic1.calcalist.co.il/picserver3/crop_images/2024/04/07/HJie3JxgA/HJie3JxgA_0_0_1259_709_0_x-large.jpg)
בלעדי
הרשויות המקומיות נגד חוק הותמ"ל: "תכנון דורסני שמחפש קיצורי דרך"
מרכז השלטון המקומי ופורום ה-15 שלחו מכתב לשר הפנים משה ארבל בו הביעו את התנגדותם לחוק המבקש להפוך לקבועה את הוועדה שהוקמה בהוראת שעה על מנת לפתור את משבר הדיור: "הצורך בהארכת הוראת השעה מעת לעת הוא מנגנון בקרה חשוב". לדבריהם, תהליך חקיקת החוק מתבצע תוך "הדרה מכוונת של השלטון המקומי"
"התכנון בותמ"ל הוא דורסני ומחפש 'קיצורי דרך' על חשבון הליך תכנוני סדור ושיטתי" - כך כתבו מרכז השלטון המקומי ופורום ה-15 (פורום הערים העצמאיות) במכתב ששלחו הבוקר (א') לשר הפנים משה ארבל, בו הביעו את התנגדותם לחוק המבקש להפוך את הוועדה הארצית לתכנון ולבנייה של מתחמים מועדפים לדיור (הותמ"ל) לקבועה.
הותמ"ל הוקמה ב-2014 במטרה לקדם תכנון מהיר של תוכניות מגורים גדולות שמתחמים שהוכרזו על ידי הממשלה כמועדפים לדיור, במסגרת הליך תכנוני מיוחד הנותן עדיפות לפיתוח באדמות מדינה. לשם כך ניתנו לוועדה מרבית הסמכויות של המועצה הארצית לתכנון ולבנייה וכן סמכות לאשר תוכניות שהוראותיהן גוברות על הוראות הקבועות בתוכניות מתאר ארציות אחרות. מרבית החברים בוועדה הם נציגי ממשלה והתוכניות בהן היא דנה נבחרות על ידי חברי הממשלה. בראש הוועדה עומד יו"ר מטה התכנון נתן אלנתן, שהוא מינוי של שר הפנים, והפיכת הוועדה לקבועה תחזק את כוחו.
הוועדה פעלה עד כה מתוקף הוראת שעה, ותזכיר החוק שפורסם להערות הציבור לפני כחודש מבקש להפוך אותה לקבועה בשל "התמשכות משבר הדיור". במכתב, עליו חתומים ראש עיריית מודיעין ויו"ר מרכז השלטון המקומי חיים ביבס וראש עיריית ת"א-יפו ויו"ר פורום ה-15 רון חולדאי, נכתב: "אנו רואים בחומרה רבה את ההחלטה לקדם ולאשר בממשלה מהלך כל כך משמעותי, בעל השלכה ישירה על השלטון המקומי, במועד כזה, קרי בתקופת חירום לאומית ובתקופת בחירות וחילופי שלטון ברשויות המקומיות, כל זאת ללא קיום דיון מקדים עם השלטון המקומי. אין לנו אלא לראות בכך שתזכיר החוק פורסם להערות הציבור ימים ספורים לאחר שנדון במועצה הארצית, במסגרת ישיבה שלא מן המניין, עליה פורסם בהתראה קצרה, שהתקיימה ביום שלמחרת הבחירות לרשויות המקומיות, כהדרה מכוונת של השלטון המקומי מליבון הסוגיה".
עוד נכתב במכתב כי "תחת מעטה של 'משבר הדיור', מבקשת הצעת החוק למסד הליך זה כהליך קבע, וזאת על אף שהניסיון העולה מהשנים בהן פעלה הותמ"ל מעלה כי אין צורך בהמשך פעילות הותמ"ל בהיקפים ובפרישת הסמכויות הנוכחיים, הן משום שמזה שנים ואף כיום כלל לא קיים מחסור במלאי תכנוני, ודאי בראייה ארצית, והן משום שנמצא כי השימוש במסלול הותמ"ל אינו אפקטיבי באותה מידה בכל סוגי התוכניות, אלא יש לו יתרון בהתמודדות עם אתגרים ספציפיים, בדגש על יישובי מיעוטים ובמקרים מסוימים התחדשות עירונית".
הנספח המפורט למכתב של ביבס וחולדאי מונה שורה ארוכה של כשלים בעבודת הותמ"ל, המטילים דופי בעצם קיומו: המלאי התכנוני הקיים כיום עולה בהרבה על הצרכים ועל היעדים שנקבעו מלכתחילה; פעמים רבות מדי הותמ"ל משמשת בפועל לקידום תוכניות של גופים פרטיים ושל בעלי קרקע פרטיים ולא של אינטרסים לאומיים; הותמ"ל ריכזה בידי השלטון המרכזי החלטות תכנוניות על חשבון השלטון המקומי, הגופים הסביבתיים והציבור בכללותו; ועוד.
מילכה כרמל, ראש אגף תכנון וקרקעות במרכז השלטון האזורי, שלחה היום את התייחסות המועצות האזוריות ליוזמת הפיכת הותמ"ל לוועדה קבועה. בדומה לשלטון המקומי, המאגד את הערים והמועצות המקומיות, גם ההתיישבות הכפרית מביעה התנגדות נחרצת: "לא הוכח, ולו בראשית הוכחה, כי יש צורך כלשהו בתיקונים המוצעים בתזכיר, שמשמעותם הרחבה של סמכויות דורסניות כך שתהיינה קיצוניות אף יותר. לא הוכחה הסיבה בשלה "נדרש" התיקון, לא הוכחה הסיבה לעיתוי התיקון ונראה שדיי בכך כדי להצדיק הורדתו מסדר היום". עוד היא כותבת: "לעמדתנו, ראוי שהממשלה תתמקד במימוש המלאי התכנוני הקיים ובתוכניות להתחדשות עירונית באמצעות מערכת התכנון הסדורה, תוך חיזוק מוסדות התכנון המקומיים והמחוזיים, ולא בהפיכת ועדת התכנון הדרקונית לקבועה, תוך יצירת שתי מערכות תכנון מקבילות".
בשבוע שעבר פורסם בכלכליסט נייר עמדה של מרכז קרסו-הגר לתכנון חברתי באוניברסיטת תל אביב שגם בו הובעה התנגדות לחוק בטענה כי התוכניות הותמ"ליות אינן תורמות באופן מעשי ליצירת שוק דיור בהישג יד. הנספח שצורף למכתב של ביבס וחולדאי מהדהד טענה זו: "התמודדות עם משבר הדיור מחייבת יצירת היצע של דיור לרכישה במחיר נגיש, ובנוסף יצירת היצע של דיור בהישג יד בשכירות. במסגרת החקיקה שמכוחה הוקמה הותמ"ל, ניתן ביטוי לתכלית זו. ואולם, חרף העיגון של קידום דיור בהישג יד בשכירות כאמור, בפועל צומצמה בעבר, חובת הקצאת הזכויות לטובת דיור בהישג יד בשכירות בכל תוכנית של הותמ"ל, ונראה כי אין הבנה של חשיבות הנושא ביצירת פתרונות דיור מגוונים שיתאמו צרכים מגוונים".
ביבס וחולדאי חוזרים ומדגישים במכתבם את חשיבות אי קיבוע סטטוס הוועדה: "לתפיסתנו, לא רק שלא הוכח כי יש צורך והצדקה בהפיכת החוק מהוראת שעה להוראה קבועה, אלא אדרבה, הצורך בהארכת הוראת השעה מעת לעת הוא מנגנון בקרה חשוב, שמאפשר לבחון, לא רק את הצורך בהמשך פעילות הותמ"ל, אלא את הצורך בדיוק וטיוב פעילותה, הן בהתייחס לתחומי עיסוקה והן בהתייחס לסמכויותיה והרכבה. באופן זה, בטרם תתקבל החלטת המשך אם להאריך את פעילות וסמכות הותמ"ל (תוך שינוי אפשרי של סמכויותיה), יהיה צורך לבדוק לעומק את פעילותה בשנים הקודמות להחלטת ההארכה, ובמיוחד את השלכות פעילותה על העתיד התכנוני של מדינת ישראל, ועל שוק הדיור הנוכחי והעתידי".
הם מוסיפים כי "עמדת השלטון המקומי מתחילת דרכה של הותמ"ל ובמהלך השנים לאור הנתונים השונים שנאספו בתחום הייתה כי יש לעשות שימוש בכלי הותמ"ל באופן זמני בלבד וכל עוד הוא מצדיק את עצמו, במשורה שבמשורה, בתחומים ובאזורים מסוימים, ורק במקום בו קיים כשל של ממש בתכנון במסלול הרגיל. זאת משום שהתכנון בותמ"ל הוא דורסני ומחפש 'קיצורי דרך' על חשבון הליך תכנוני סדור ושיטתי".
בסיכום המכתב קוראים ביבס וחולדאי לממשלה "לקבל גרסה מצומצמת ביותר של החוק, באופן שתיקבע הוראת שעה נוספת, במסגרתה יתאפשר לותמ"ל להתמקד בתחומי הפעילות שיש צורך מהותי בקידומם ואשר נוגעים ישירות לתחום התמחותה של הועדה, קרי התחדשות עירונית במקום בו קיימת לכך הסכמה של הרשות המקומית וכן תכנון ביישובי מיעוטים, תוך תיקון הליקויים עליהם עמדנו לעיל".
לאורך השנים קידמה הותמ"ל תוכניות חרף התנגדותן של הרשויות המקומיות: כך למשל, בימים אלו מקודמת תוכנית להקמת רובע ענק בחדרה עליה אמר ראש העירייה ניר בן חיים כי "מדובר בתוכנית הרסנית שתפגע אנושות בעתידה של חדרה ובאיכות חייהם של תושביה". כמו כן, לפני כחודש אישרה הותמ"ל תוכנית לבניית 18.5 אלף דירות בגלילות, זאת חרף התנגדות עיריית רמת השרון. תוכנית אחרת שמקודמת בותמ"ל בימים אלו היא התוכנית להקמת שכונה חדשה בגן יבנה, עליה אמר ראש המועצה דרור אהרון: "תוכנית כזאת של דורסנות וכוחנות, שאינה מתחשבת בצרכים של הרשות המקומית, לא ראיתי מעולם".
נכון לרגע פרסום הכתבה, פניית כלכליסט למשרד הפנים ומטה התכנון הלאומי לא נענתה.