![](https://pic1.calcalist.co.il/picserver3/wcm_upload_dev/2021/10/13/S1xqEIfErY/M.jpg)
![עוד מכה ל-NSO: ביהמ"ש בארה"ב מסרב להעביר את התביעה שהגישה נגדה ווטסאפ לישראל](https://pic1.calcalist.co.il/picserver3/crop_images/2021/07/26/S1ewsCoA00/S1ewsCoA00_0_12_400_226_0_x-large.jpg)
עוד מכה ל-NSO: ביהמ"ש בארה"ב מסרב להעביר את התביעה שהגישה נגדה ווטסאפ לישראל
בתביעה שהוגשה לפני כארבע שנים טוענת ווטסאפ כי מפתחת הרוגלות הישראלית ניצלה באג באפליקציה של להטמנת רוגלת פגסוס. NSO קיוותה כי העברת הדיון לישראל תאפשר לה להציג ראיות חסויות במעמד צד אחד, שכן במקרים דומים בעבר החליט בית המשפט בישראל לדחות את התביעה
מכה נוספת ל-NSO בתביעה שהגישה נגדה ווטסאפ: בית משפט פדרלי בארה"ב דחה בשבוע שעבר את בקשת מפתחת תוכנות הריגול הישראלית להעביר את התביעה לישראל.
התביעה, שהגישה ווטסאפ (חברה בת של מטא) לפני כארבע שנים, נמצאת עדיין בהליכים מקדמיים. במרכז התביעה עומדת טענת ווטסאפ שלפיה NSO ניצלה באג באפליקציה שלה להטמנת תוכנת הריגול פגסוס שאיפשרה מעקב אחרי 1,400 איש, כולל עיתונאים, פעילי זכויות אדם ומתנגדי משטר. לדברי ווטסאפ, NSO חדרה לשרתים שלה ללא אישור חצי שנה קודם להגשת התביעה על מנת להטמין את תוכנת הריגול פגסוס במכשירי הקורבנות. ווטסאפ דרשה צו האוסר על NSO את המשך השימוש בפלטפורמה שלה לצרכי ריגול ובמקביל תבעה פיצויים על הפעולות שביצעה ועל הנזקים שגרמה לה.
לאורך מרבית התקופה שעברה מאז הגשת התביעה, ניסתה NSO לבטלה בטענה שהחוק בארה"ב מקנה לה חסינות מתביעות שכן היא פעלה כסוכנת מדינה. טענה זו נדחתה על ידי כל הערכאות, האחרונה שבהן היא בית המשפט העליון בארה"ב, שדחה בינואר את טענת NSO.
אחרי כישלון מאמצים אלו, פנתה NSO לטקטיקה חדשה, וביקשה מבית המשפט הפדרלי של המחוז הצפוני של קליפורניה להורות על העברת התביעה לישראל. זאת, בטענה שמגבלות בארה"ב על העברת מידע יפגעו ביכולתה להגן על עצמה.
לפי דיווח של בלומברג, השופטת פיליס המילטון דחתה את בקשת NSO, אחרי שקבעה שהחברה כשלה בלזהות מגבלות מהותיות שיגבילו את הגישה שלה לראיות. "החברה לא הדגימה איך מגבלות אלו ייצרו פחות מכשולים לו התביעה היתה עוברת לישראל", פסקה.
ל-NSO אינטרס מובהק להעביר את התביעה לישראל. מעבר ליתרון המגרש הביתי, אם היתה מתנהלת התביעה בבית משפט ישראלי, היתה יכולה NSO לבקש מבית המשפט, בתמיכת או סיוע גופי ביטחון דוגמת אגף פיקוח על היצוא במשרד הביטחון, להציג ראיות חסויות במעמד צד אחד. מדובר בפרקטיקה מקובלת בתביעות שקשורות לייצוא ביטחוני, וכזו שכבר הופעלה בתביעות קודמות שהוגשו בישראל נגד NSO, מפתחות תוכנות ריגול אחרות או משרד הביטחון. בכל המקרים הללו, החליט בית המשפט לדחות את התביעה על סמך ראיות חסויות אלו, כאשר לעתים פסק הדין או אפילו עצם הכרעת הדין נותרו חסויים גם הם.
ב-NSO קיוו, אפשר להעריך, שהעברת התביעה לישראל תאפשר להם להביא לדחייתה במהלך דומה. בארה"ב, שם אין לבית המשפט סיבה או אינטרס לקבל ראיות חסויות מסוג זה, תתקשה NSO לבצע תעלול דומה ותיאלץ להתמודד עם הטיעונים נגדה לגופם, בדיון משפטי פתוח. מ-NSO לא התקבלה תגובה.