![הלוואות במלחמה: 950 מיליון שקל נכנסו לפיגור](https://pic1.calcalist.co.il/picserver3/crop_images/2024/01/09/Hy2PmAcdT/Hy2PmAcdT_0_57_3000_1689_0_x-large.jpg)
הלוואות במלחמה: 950 מיליון שקל נכנסו לפיגור
1.3% מההלוואות שהוקפאו במלחמה והקפאתן הסתיימה לא חזרו להיפרע כסדרן, בעיקר הלוואות למשקי בית
הלוואות בהיקף של 950 מיליון שקל שהוכנסו להקפאת תשלומים בתחילת המלחמה הפכו להלוואות בפיגור. מדובר ב־1.3% מכלל ההלוואות שהוקפאו, ותקופת הקפאתן הסתיימה ולא חודשה. כך עולה מנתונים שפרסם אתמול בנק ישראל.
באוקטובר אשתקד פרסם בנק ישראל מתווה לדחיית הלוואות, וזאת בשל אי הוודאות הגדולה ששררה במשק, ושיתוק חלקים גדולים ממנו בעקבות המלחמה וגיוס אנשי המילואים. מאז הוארך המתווה פעמיים נוספות עד לסוף יוני הקרוב. אתמול פורסם חלק מהדו"ח השנתי של הפיקוח על הבנקים, ובו נתונים עדכניים על מצב ההלוואות שנדחו. מהנתונים עולה כי מתחילת המלחמה הוקפאו בבנקים הלוואות בהיקף של 121 מיליארד שקל, המהווים 8% מכלל האשראי הבנקאי.
בשלושת החודשים האחרונים רבים מהלווים העדיפו לחזור ולפרוע את ההלוואות, כך שנכון לסוף חודש אפריל היקף ההלוואות שבדחיית תשלומים עומד על 48.4 מיליארד שקל, שהם 3.2% מתיק האשראי. כלומר 60% מההלוואות שהוקפאו חזרו להיפרע.
אלא שמהנתונים שמפרסם בנק ישראל עולה כי המעבר מהקפאה לשגרה לא היה תמיד חלק, וכ־1.3% מההלוואות שהקפאתן הסתיימה נמצאות בפיגור בתשלומים של 30 יום ומעלה. מהנתונים עולה כי עיקר ההלוואות בפיגור הן במשכנתאות. משכנתאות בהיקף של 434 מיליון שקל נכנסו לפיגור של מעל ל־30 יום לאחר שהיו אמורות לחזור ולהיפרע. נתון בולט הוא באשראי הצרכני (הלוואות למשקי בית שאינם משכנתאות), שם 3.75% מההלוואות שהיו אמורות לחזור ולהיפרע הפכו להלוואות בפיגור. בקרב העסקים הקטנים והזעירים מדובר גם כן בשיעור לא מבוטל של 1%–2% מההלוואות שהיו אמורות לחזור ולהיפרע אך הן הגיעו לפיגור.
לעומת זאת בקרב העסקים הגדולים יותר הנתונים נמוכים משמעותית. רק 0.17% מההלוואות לעסקים הבינוניים לא שבו להיפרע ובעסקים גדולים מדובר בנתון אפסי.
אמנם נתון של הלוואות בהיקף 950 מיליון שקל אינו דרמטי למערכת הבנקאית שכלל האשראי שלה עומד על מעל ל־1.5 טריליון שקל, ועדיין ראוי לעקוב אחר הנתון, בוודאי לאור העובדה שנותר סכום לא מבוטל של הלוואות בהיקף 48.4 מיליארד שקל שנמצא בדחיית תשלומים, כך שיש אי ודאות כמה מתוך סכום זה יצליח לחזור ולהיפרע באופן מלא ללא כניסה לפיגור.
מנתוני בנק ישראל עולה כי מתחילת המלחמה ועד סוף אפריל 2024 הוקפאו על ידי הבנקים וחברות כרטיסי האשראי 406 אלף הלוואות, כאשר הסכום המצטבר של התשלומים שבפועל נדחו הגיע ל־8 מיליארד שקל. מכיוון ש־60% מההלוואות חזרו להיפרע, סכום התשלומים שנמצא בדחייה עומד כעת על כ־3.5 מיליארד שקל.
במסגרת המתווה של בנק ישראל חולקה אוכלוסיית הלווים לשני מעגלים: במעגל הראשון היו הנפגעים הישירים מהמלחמה, בהם תושבי הצפון והדרום שפונו, חיילי המילואים ועוד. לווים אלו זכאים לדחייה של ההלוואות ללא צבירת ריבית. מנתוני בנק ישראל עולה כי 33% מההלוואות שנדחו מתחילת המלחמה הם של לווים ממעגל זה. שאר האוכלוסייה יכלה גם כן לדחות את ההלוואות, אך הדבר כרוך בצבירת ריבית על תקופת ההקפאה.
עוד עולה מהנתונים כי מי שזקוק לדחיית התשלומים הם בעיקר בעלי המשכנתאות. בעוד במגזר העסקי (כולל עסקים קטנים) 70%-60% מההלוואות חזרו להיפרע, בקרב המשכנתאות רק 35% חזרו להיפרע עד כה, והיתר האריכו את תקופת דחיית התשלומים. כתוצאה מכך, כיום מתוך הלוואות של 48.4 מיליארד שקל שנמצאות בדחיית תשלומים, 36 מיליארד שקל הן במשכנתאות – 74% מההלוואות שבדחיית תשלומים.