![בהרב מיארה לבג"ץ: ועדת חקירה צריכה לבדוק את 7.10, לא מבקר המדינה](https://pic1.calcalist.co.il/picserver3/crop_images/2023/03/10/HJeajV00d1h/HJeajV00d1h_0_13_3000_1689_0_x-large.jpg)
בהרב מיארה לבג"ץ: ועדת חקירה צריכה לבדוק את 7.10, לא מבקר המדינה
היועמ"שית הגישה את תשובתה לעתירות לבג"ץ הדורשות לאסור על מבקר המדינה לבדוק את אירועי המלחמה; לדבריה, "קיום ביקורת בזמן אמת על ידי המבקר מהווה החריג ואינו הכלל. בנוסף מתעוררת שאלת סמכותו לבקר שאלות רחבות היקף על תפיסות אסטרטגיות של מערכת הביטחון"
"ועדת חקירה ממלכתית ולא מבקר המדינה היא המנגנון החוקי המתאים לבחינת סוגיות בהיקף ובמידת החשיבות הלאומית של אירועי מלחמת חרבות ברזל" - כך כותבת היועצת המשפטית לממשלה גלי בהרב מיארה בתשובה לעתירות המבקשות לאסור על המבקר לחקור את צה"ל והשב"כ, שהיא למעשה תומכת בהן. כמו כן לדבריה, יש "שאלה כבדת משקל" האם למבקר סמכות לחקור סוגיות שונות הקשורות למלחמה.
התנועה לאיכות השלטון יחד פורום חומת מגן לישראל, הכולל בכירים לשעבר בזרועות הביטחון, במערכת הביטחון ותנועת אומ"ץ עתרו לבג"ץ נגד כוונת המבקר לערוך ביקורת על מחדל 7 באוקטובר במהלך המלחמה, בטענה שאת המחדל צריכה לבדוק ועדת חקירה. המדינה הודיעה לבג"ץ כי היא תומכת בעתירה מאחר שלעמדת גופי הביטחון קיום ביקורת של מבקר המדינה על המלחמה בעזה בעת הזו, יוביל ל"פגיעה משמעותית ביכולת התפקודית של גופי הביטחון ולפגיעה בלחימה". המבקר טוען שהצבא מבקש להכתיב מי ומתי יבקר אותו.
לדברי בהרב מיארה, "בלי לקבוע מסמרות, יצוין כבר עתה, כי קיום ביקורת בזמן אמת על ידי מבקר המדינה מהווה החריג ואינו הכלל. בנוסף, מתעוררת שאלת סמכותו של המבקר לבקר במהלך הביקורת שאלות רחבות היקף על תפיסות אסטרטגיות של מערכת הביטחון".
היועמ"שית טוענת כי יש לאפשר לממשלה להקים ועדת חקירה, למרות שזו אינה מגלה כל נטייה לעשות זאת.
לדבריה, "עריכת הביקורת בעת הזו מאלצת בעלי תפקידים רבים ומשמעותיים בצה"ל לבחור בין עשיית תפקידם באופן המיטבי והקדשת כל זמן לביצוע משימותיהם לטובת ביטחון מדינת ישראל, לבין מתן המענה הנדרש למבקר. הביקורת במתכונתה הנוכחית, כפי שהוצגה על ידי גורמי מבקר המדינה, עוסקת בשורה ארוכה של נושאים, שחלקם רגישים ביותר ודורשים את מעורבותם הישירה של גורמים בכירים בצה"ל, וכל זאת כאמור תוך כדי לחימה באירוע שמדינת ישראל לא ידעה כמותו. לפיכך, ובשים לב לכך שביקורת בזמן אמת היא החריג ולא הכלל, עמדת הרמטכ"ל היא שמסקנתו של מבקר המדינה לפיה בשלה העת להתחיל בהליך ביקורת על צה"ל במתווה שהוצג, אינה מתיישבת עם המציאות הביטחונית הקיימת ועם העומס המוטל על צה"ל".
בהרב מיארה חוזרת על עמדתה כי "יש מקום להשהות את הביקורת ביחס לצבא ולשב"כ, וזאת על בסיס עמדתם וחוות דעתם המקצועיות של גורמים אלה לפיהן המשך ביצוע הליכי ביקורת בעת הזו יסיט את קשב המפקדים מהלחימה ויפגע בתפקודם, וכנגזרת מכך תיגרם פגיעה בביטחון המדינה". לטענתם, מאחר שבג"ץ לא הוציא צו ביניים שימנע את הביקורת, "תחילתה של הביקורת בצה"ל ובשירות, גורמת כבר עכשיו לפגיעה בקשב של בעלי תפקידים בכירים בצבא ובשירות הביטחון הכללי ובתפקודם במסגרת הלחימה המתנהלת".
עוד היא טוענת כי "מעולם לא התקיימה ביקורת כאמור בזמן מלחמה מתנהלת, ובפרט לא בזמן לחימה כה עצימה ומורכבת כגון זו המתנהלת כעת, לאורך זמן כה רב ובהיקף כה רחב, ובמקביל לביצוע תחקירים על ידי גורמי הביטחון".