![אחרי המדד ובצל ההסלמה בצפון: מסחר תנודתי במט"ח, הדולר שב ל-3.72 שקלים](https://pic1.calcalist.co.il/picserver3/crop_images/2024/01/09/ryhH00A5dp/ryhH00A5dp_0_0_963_542_0_x-large.jpg)
אחרי המדד ובצל ההסלמה בצפון: מסחר תנודתי במט"ח, הדולר שב ל-3.72 שקלים
מיד לאחר פרסום המדד טיפס הדולר ל-3.734 שקלים; מדד מאי טיפס ב-0.2%, נמוך משמעותית מתחזיות הכלכלנים ל-0.5%; האינפלציה ב-12 החודשים האחרונים נותרה על רמה שנתית של 2.8%; ביפן הין התייצב, מוקדם יותר נחלש לאחר שהבנק המרכזי לא מסר פרטים לגבי תוכנית רכישות האג״ח כפי שציפו המשקיעים
הדולר שב ל-3.72 שקלים, אחרי שקפץ עד ל-3.734 שקלים לאחר פרסום מדד המחירים לצרכן של ישראל. היורו טיפס ל-3.994 שקלים אחרי פרסום המדד, ועתה שב להיסחר סביב 3.97 שקלים.
ברקע למסחר במטבע המקומי עומדים שני דברים עיקריים - כאמור פרסום מדד המחירים לצרכן בישראל לחודש מאי שהפתיע לטובה, לצד ההסלמה בגבול הצפון.
מדד מאי טיפס ב-0.2%, נמוך משמעותית מתחזיות הכלכלנים ל-0.5%. האינפלציה ב-12 החודשים האחרונים נותרה על רמה שנתית של 2.8%
לפי תחזיות הכלכלנים מדד מאי צפוי היה לעלות בשיעור של 0.5%-0.6%, מה שהיה מעלה את קצב האינפלציה השנתי לרמה של 3.1%-3.2%. אם אכן האינפלציה היתה עולה מעל ל-3% מדובר היה בקצב עליית מחירים שנתי שגבוה מהטווח של בנק ישראל (1%-3%).
יוני פנינג, אסטרטג ראשי, מזרחי טפחות: "למרות ההפתעה המשמעותית כלפי מטה, ותודה לטיסות שתיקנו, המגמה המקומית ממשיכה להיות אינפלציונית באופן בולט, כאשר האינפלציה השנתית נותרת ברמת 2.8% - קרוב ליעד העליון של בנק ישראל. יותר מזה, היא מקבעת מגמה אינפלציונית מקומית ביחס לרוב העולם. בפרט, גם עם המדד הנמוך של היום, סירוב האינפלציה להמשיך לכיוון מרכז היעד של הבנק המרכזי הוא חריג, ביחס לעולם, בהתחשב בהפתעות הדיפלציוניות שראינו לאחרונה במדדי המחירים ליצרן ולצרכן בארה"ב, או במדד בסין, ומזכיר יותר את נטיית המחירים לעלות בהרבה ממדינות אירופה.
"בדומה לארה"ב, הנתונים של היום מוכחים כי גם אצלנו סעיפי שכר הדירה ממשיכים לעלות, כאשר אצלנו כמובן שהשפעת המלחמה היא מהותית יותר לעניין הזה, גם עקב המחסור בפועלים וגם עקב פינוי הצפון. עליית מחירי הדירות עצמן מחזקת את הנקודה הזו, גם אם אלה לא נמדדות במדד המחירים.
"מעבר לזה, בראייה מקומית, עליית מחירי הדלקים, אשר תורמים כ-0.06% למחירים במהלך החודש, הייתה צפויה, כמובן. את עליית מחירי החלב, כנ"ל, נעדיף להסביר בתור "הכרה" ליצרנים בעלויות תשומה גבוהות יותר, שהתאספו בחודשים האחרונים. אבל אם נסתכל על כל קטגוריית מחירי המזון המקומית - עלייה של מעל ל-4% כרגע היא גבוהה משמעותית מארה"ב לדוג', שם אלה מטפסים כבר בקצב של 2.1% בלבד - דומה מאוד ליעד הבנק המרכזי, או ה-Eurozone, בסביבת 2.6%".
במקביל, בגבול הצפוני פגיעות ישירות בבתים בקריית שמונה. כמו כן, מפרטי סיכום הירי למטולה הבוקר עולה כי בסך הכול שוגרו לעבר המושבה שישה טילי נ"ט. לא היו נפגעים בגוף, שלושה בתים ספגו פגיעה ישירה. במקביל, אוטובוס ישן וריק עלה באש ובמקביל פרצה שריפה גדולה באזור.
ביפן הין התייצב, מוקדם יותר נחלש מול המטבעות המובילים בעולם לאחר שהבנק המרכזי לא סיפק פרטים, כפי שציפו המשקיעים, על היקף צמצום רכישות איגרות החוב הממשלתיות. כתוצאה מכך המטבע המקומי ירד מוקדם יותר ב-0.6% לרמה של 157 ין לדולר.
הודעת הבנק המרכזי היפני עשויה להגביל את העליות בתשואות החוב, אך הפער בין תשואות האג"ח היפניות לארה"ב נותר גדול לעת עתה - עניין שמכביד המטבע של המדינה.
עוד במרץ הודיעו בבנק (BOI) כי במקביל לכך שעלו את הריבית ל-0.1% בכוונתם לצמצם רכישה של אג"ח קונצרניות וקרנות נדל"ן יפניות. מאז המשבר הפיננסי העולמי צבר ה־BOJ נכסים מסוג זה בשווי של מאות מיליארדי דולרים, מה שהוסיף לחוב הציבורי התופח במדינה, שהוא כיום הגדול בעולם ועומד לפי הערכות קרן המטבע הבינלאומית (IMF) על כ־260% מהתמ"ג של יפן.
עידן הריביות השליליות התחיל ב-2010 בדנמרק, משם גלש לשוויץ, למדינות גוש היורו ולשאר העולם. ביפן עברו לריבית שלילית ב־2016. בעולם הסתיים מרביתו של ניסוי "הריבית השלילית" עם פרוץ מגפת הקורונה ב־2020, שהביאה לעלייה חדשה באינפלציה. זו התעצמה עוד יותר אחרי פלישת רוסיה לאוקראינה וברקע בעיות מתמשכות בשרשרת האספקה העולמית. במחקר משנת 2021 קבעה ה־IMF, כי ניסוי הריביות השליליות הוכח כהצלחה, אם כי לא הכל שותפים למסקנה. כך, בשבדיה, נטשו את המדיניות ב־2019 מחשש כי ההשלכות השליליות על הכלכלה, העסקים והמשקיעים גדולות מדי.