![הלוואות הוקפאו, מאות אלפי דורשי עבודה: תמונת מצב כלכלית](https://pic1.calcalist.co.il/picserver3/crop_images/2023/12/19/S16juryDa/S16juryDa_0_0_2000_1126_0_x-large.jpg)
100 ימים למלחמה
הלוואות הוקפאו, מאות אלפי דורשי עבודה: תמונת מצב כלכלית
היקף ההלוואות שהוקפאו מתחילת המלחמה עומד על 102.5 מיליארד שקל, מתוכם 57.8 מיליארד שקל - היקף המשכנתאות שנמצאות בדחיית תשלומים; 48 אלף ילדים מפונים מביתם; 298 אלף דורשי אבטלה - כ־7% אבטלה; מעל ל־90 אלף עובדים חסרים בענף הבנייה. 100 ימים למלחמה - כלכליסט עושה סדר במספרים
הלוואות: 57.8 מיליארד שקל – זהו היקף המשכנתאות שנמצאות בדחיית תשלומים בשל המלחמה. בתחילתה הודיע בנק ישראל על מתווה לדחיית הלוואות, ולמעלה ממחצית מההלוואות שנדחו היו במשכנתאות. מדובר אמנם בשיעור לא מבוטל של כמעט 10% מהמשכנתאות, אך לשם השוואה בתקופת הקורונה, שיעור המשכנתאות שהוקפאו אז הגיע ל־25%. במגזר העסקים הקטנים, שהיה בסיכון גבוה עוד לפני המלחמה, הוקפאו הלוואות בכ־20 מיליארד שקל. (עירית אבישר)
חינוך: למשרד החינוך אין מושג היכן נמצאים כ־8,000 תלמידים – אחד מכל שישה תלמידים מפונים. מנתוני מרכז המחקר והמידע של הכנסת בסוף דצמבר עולה כי פונו 48 אלף ילדים ובני נוער עד גיל 18. מהם 31.3 אלף (65%) מיישובי הדרום ו־16.7 אלף (35%), מיישובי הצפון. 21 אלף ילדים ונערים שוהים במסגרת החינוך במלונות. 17 אלף ילדים נקלטו במסגרות חינוך מחוץ למלונות. כמו כן, כ־900 מסגרות חינוך הוקמו עבור המפונים. (שחר אילן)
אבטלה: אם בימי שגרה יש בישראל למעלה מ־150 אלף מובטלים, מעט יותר מ־3.5% אבטלה, הרי שדצמבר הסתיים עם 298 אלף דורשי עבודה, כלומר כפול. כך עולה מנתוני שירות התעסוקה. בנתון מנוכה עונתיות המצב קצת יותר טוב — 268 אלף. השירות מתייחס כנתון מעודד לכך שבדצמבר ירד מספר דורשי העבודה ב־10%. נראה שלפחות עד שהמלחמה תסתיים ישראל תקועה עם יותר מרבע מיליון מובטלים — כ־7% אבטלה. במונחי מאקרו זה לא נורא, במונחים אישיים כן. (שחר אילן)
נדל"ן: מאז 7 באוקטובר חסרים בענף מעל ל־90 אלף עובדים. השילוב הזה עם קשיי מימון בגלל התייקרות הריבית, ירידה במכירות וירידות מחירים הוא מתכון מסוכן להאטה בקצב הבנייה. על אף שחלפו 100 ימים מפרוץ המלחמה הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה לא טרחה עדיין לפרסם את הנתון הכי חשוב — כמה דירות התחילו לבנות מאז 7 באוקטובר. המקור לנתון הוא עיריות, ועדות התכנון וכן סקר של הלמ"ס, הסבר שמצדיק בשגרה את הזמן שחולף עד פרסום הנתונים, השאלה אם הוא מוצדק גם בחירום. בלי נתון זה, הממשלה מתקשה לעצב מדיניות בתחום הדיור. (אמיתי גזית)