![לראשונה: מכינות לצעירים ערבים שאינם לומדים או עובדים](https://pic1.calcalist.co.il/picserver3/crop_images/2023/01/30/B1RoJgBno/B1RoJgBno_0_0_1035_585_0_x-large.jpg)
לראשונה: מכינות לצעירים ערבים שאינם לומדים או עובדים
יותר משליש מהצעירים הערבים (87 אלף איש) חסרי מעש והדבר יוצר מאגר כוח אדם לפשע המאורגן. ארבעת הארגונים שיפעילו תוכנית ינסו ליצור מסלול מעבר מסודר מבית ספר ללימודים ועבודה
זרוע העבודה של משרד הכלכלה תתחיל בהפעלת פיילוט של מכינות לשוק העבודה והלימודים לצעירים ערבים חסרי מעש. המכינות נועדו להתמודד עם התופעה הקשה במסגרתה יותר משליש (34%) מהצעירים הערבים בגילאי 18-24, שהם 87 אלף צעירים, מוגדרים חסרי מעש (לא לומדים, לא עובדים). בשלב ראשון נבחרו ארבעה ארגונים מפעילים לתוכניות פיילוט של "שנת מעבר" בהיקף של אלף צעירים ובעלות תקציבית של כ-15 מיליון שקל, כשהכוונה היא להרחיב את המסגרות משמעותית מאוחר יותר.
לפי נתוני ראש המרכז למדיניות כלכלית של החברה הערבית במכון אהרון, ד"ר מריאן תחאוכו, 29% מהצעירים הערבים ו-40% מהצעירות היו ברבעון הראשון של 2022 חסרי מעש. זאת לעומת 12% בלבד מקרב בני גילם מהאוכלוסייה היהודית הלא חרדית ו-ממוצע OECD של 14.3%. תופעת הגברים הצעירים חסרי המעש היא גורם משמעותי לתופעת הפשע והעבריינות בחברה הערבית.
אחד הגורמים לבעיה הוא שלצעירים הערבים אין מסלול מעבר מוגדר לחיים הבוגרים דוגמת השירות הצבאי אצל היהודים או הישיבה והסמינר אצל החרדים. האופציה של שירות אזרחי נחשבת לבעייתית מאוד ברוב החברה הערבית. לכן אחד המרכיבים המעניינים של תוכנית החומש לפיתוח כלכלי וחברתי של החברה הערבית תקאדום הוא פיתוח תוכניות שנת המעבר לחיים הבוגרים שאמורות לספק לצעירים הערבים היכרות עם עולם הלימודים והעבודה ולסייע בצמצום תופעת חסרי המעש.
התוכניות, כך מסבירה ראש מנהל תעסוקת אוכלוסיות בזרוע העבודה יוליה איתן, מיועדות לשתי אוכלוסיות עיקריות: צעירים שלא עובדים או לומדים וזקוקים לחיזוק מיומנויות ומסוגלות תעסוקתית ותוכניות ממוקדות בצעירים גברים שנשרו מבתי ספר. ההתמקדות בהם היא בשל החשש שיתדרדרו וישמשו כחיילים של משפחות הפשע.
זרוע העבודה מובילה את הפיילוט של התוכנית במסגרת תהליך של מענקי חדשנות, כאשר כל אחד מהגופים שהציעו תוכניות ונבחרו נדרש להביא תורמים שיממנו רבע מהעלות. המשמעות היא שהמדינה הקציבה לארבע התוכניות הזוכות 14.5 מיליון שקל והגופים הזוכים יוסיפו כ-5 מיליון, כלומר קרוב ל-20 מיליון בסך הכל. איתן אומרת שאחת המטרות של הדרישה למאצ'ינג היתה שהגופים הנבחרים יוכיחו שיש תורמים שמאמינים ברצינות התוכניות שלהם.
התוכניות יכללו לפחות 20 שעות שבועיות כלומר ידרשו מחויבות לא מבוטלת של המשתתפים ויכללו הרבה מאוד עברית תעסוקתית וסיורים במקומות עבודה. כל מחזור של התוכנית נמשך כשנה והפיילוט ימשך שנתיים כדי לראות איזה תוכניות עובדות. איתן מדגישה עם זאת שמדובר ב"תוכנית בוטיק" והמסות של הצעירים חברי המעש יקבלו הכשרות והכוונה במרכזי התעסוקה ריאן. רישום המשתתפים לתוכניות שנת המעבר יתחיל בקרוב.
ואלה ארבעת הגופים שחפעילו את התוכניות: ארגון אג'יק לפיתוח כלכלי חברתי של החברה הערבית, שהתוכנית שלו תכלול בין היתר כיתה המדמה מפעל ותכלול מסלול ייעודי לבדואים – תקציב של 7 מיליון שקל מהמדינה; קרן רש"י שתתמקד בצעירים באזור נצרת – 2.5 מיליון שקל; מרכז מעשה לשוויון הזדמנויות שיפעיל הכשרות מקצועיות וליווי עד ההשמה – 1.4 מיליון שקל; וגוף חריג יחסית בנוף התעסוקתי, ארגון השתחוויה - לחיזוק החוסן האישי והחברתי באמצעות תיאטרון קהילתי. התוכנית שלו תכלול הנחיית קבוצות, ליווי אישי ולימוד עברית ואוריינות דיגיטלית – 3.7 מיליון שקל.
מנכ״לית זרוע העבודה תאיר איפרגן אמרה שהפעלת תוכניות שנת המעבר היא "הזדמנות אמיתית עבורנו לתמוך ביוזמות שונות המגיעות מחוץ לממשלה כך שבמאמצים משותפים ייבנו מודלים לקידום צעירים ערבים ויאפשרו להם ללמוד תחום חדש, להתמקצע בו, ולצאת לדרך עם כלים משמעותיים להצלחה".