![הקופה הקטנה של הממשלה: הקרנות הציבוריות](https://pic1.calcalist.co.il/picserver3/crop_images/2023/11/07/Bk1Ek11umT/Bk1Ek11umT_0_59_1280_721_0_x-large.jpg)
הקופה הקטנה של הממשלה: הקרנות הציבוריות
אחרי שחילקה כסף למטרות פוליטיות, הממשלה רוצה מימון למלחמה. על הכוונת: קרנות לטיפול בבעיות ארוכות טווח
בזמן שהכספים הקואליציוניים – 2.2 מיליארד שקל – ממשיכים לזרום כסדרם לטובת שימור הקואליציה, על הפרק עומדות החלטות בנוגע לשימוש בקרנות מדינה שונות שיש להן ייעוד ייחודי, שנוגע להשקעה בדורות העתיד ובפתרונות לבעיות ארוכות טווח בישראל.
כך, למשל, הממשלה החליטה ללוות עוד כספים מקרן הניקיון של המשרד להגנת הסביבה - 820 מיליון שקל — במסגרת החלטת ממשלה שאושרה בחודש שעבר. המהלך מצטרף להלוואה של 600 מיליון שקל שאושרה בתקציב המדינה האחרון במאי השנה, אך טרם הועברה לקופת האוצר. ההלוואות שהמדינה תיקח מהקרן יסתכמו ב־1.4 מיליארד שקל. יתרת המזומנים בקרן הניקיון עומדת כיום על 1.55 מיליארד שקל ולאחר הלוואות יישארו בה כ־150 מיליון שקל במזומן. המשמעות היא ריקון כמעט מוחלט של הקרן, בשעה שהיא נדרשת להתמודד בעצמה עם הבעיות שהציבה בפניה המלחמה – כמו פינוי פסולת התשתיות והבניין בעוטף ועוד. האוצר כבר לווה בעבר כסף מהקרן, ולפי הסיכומים הם יוחזרו בכפוף לביצועי וצורכי הקרן.
קרן נוספת שתתרוקן בקרוב היא קרן הפיצויים. בקופת הקרן של מס רכוש נצברו לפני המלחמה כ־17 מיליארד שקל, וכעת הם יוקדשו לצורכי המערכה. קרן הפיצויים אחראית על פיצוי עבור נזקים שנגרמו כתוצאה ממעשי איבה ופעולות מלחמה, וכעת יצטרכו באוצר למצוא דרך להגדיל את הכנסות הקרן. שר האוצר בצלאל סמוטריץ׳ החליט לעצור בינואר השנה את ההפרשות לקרן הפיצויים במטרה לממן את הפחתת הבלו על הדלק והפחם, ביטול מס הכלים החד־פעמיים ומס הסוכר, ובכך גרע ממנה 2.25 מיליארד שקל.
בנוסף, בחודש האחרון נדונה הצעה להשתמש בכספי קרן המחצבות לטובת מימון הפחתה נוספת של מס הבלו על הדלק. הקרן משמשת לשיקום מחצבות נטושות, וב־2022 היו בקופתה כ־575 מיליון שקל. במשרד האנרגיה התנגדו להעברת הכספים. באוצר מצאו מקור תקציבי אחר למימון שבועיים של הנחה על מס הבלו בנובמבר, אך הרעיון עוד לא ירד מהפרק. בנוסף, הקרן יכולה לשמש כמקור תקציבי להלוואה עבור צורכי המלחמה השונים.
מקור מימון פוטנציאלי נוסף הוא קרן העושר, למרות שאין כרגע כוונה ללוות ממנה כספים לטובת המלחמה. עד 2022 נצברו בקרן 2.2 מיליארד שקל, ובתקציב 2023 הוחלט לראשונה להשתמש בכ־40 מיליון שקל מכספיה.
ועדת הכנסת, המפקחת על הקרן שבה נצברים תמלוגים הנגבים מחברות העושות שימוש במחצבים ציבוריים דוגמת מצבורי גז, דנה אתמול בהקצאה מקרן העושר לטובת בריאות הנפש. לפי הגדרות החוק, במקרי קיצון יכולה קופת המדינה לקחת הלוואה מהקרן. ייתכן שהסיבה שהלוואה כזאת לא נלקחת היא שקופת המדינה תיאלץ להשיב את כספי ההלוואה עם ריבית שווה לשיעור התשואה לפדיון של איגרות חוב שהנפיקה ממשלת ארצות הברית לתקופה של 10 שנים, נכון למועד מתן ההלוואה, בתוספת 1.5%. זאת, בניגוד להלוואה מכספי קרן הניקיון, הניתנים לקופת האוצר ללא ריבית.