![הממשלה תצביע: קצא״א תוכל לשנע נפט ללא הגבלה, המשרד להגנת הסביבה ישותק](https://pic1.calcalist.co.il/picserver3/crop_images/2021/11/15/HkHyIfxOF/HkHyIfxOF_0_0_2000_1126_0_x-large.jpg)
הממשלה תצביע: קצא״א תוכל לשנע נפט ללא הגבלה, המשרד להגנת הסביבה ישותק
לפי טיוטת הצעת המחליטים, מדיניות ״אפס תוספת סיכון״ שקבע המשרד להגנת הסביבה, תבוטל כליל ומנכ״ל המשרד ״יונחה״ על ידי הממשלה. כמו כן, יוסרו המגבלות, כך שקצא״א תוכל לשנע ולאחסן במפרץ אילת נפט המיועד ליצוא. מטה המאבק: "אות כניעה של מדינת ישראל לאינטרסים עלומים"
ארגוני הסביבה והמשרד להגנת הסביבה מזהירים כי הגדלת שינוע הנפט תסכן את מפרץ אילת ושונית האלמוגים הייחודית בו. האזהרות מגיעות על רקע חשיפת כלכליסט, כי הממשלה מקדמת החלטה שתוביל לדריסת סמכויות המשרד להגנת הסביבה במפרץ אילת, כך שחברת הנפט קצא״א תוכל לשנע כמות גדולה יותר של נפט ולממש עסקאות שחתמה, באופן שיהפוך את מפרץ אילת לגשר יבשתי לשינוע נפט מהמזרח התיכון לעולם.
למרות האזהרות, ראש הממשלה, שר האוצר והשר לשיתוף פעולה אזורי, החליטו לקדם את ההחלטה, והפיצו אותה למשרדי הממשלה. ההחלטה עשויה להגיע לממשלה בקרוב.
מטרתה של קצא"א היא לממש את עסקת הענק עליה חתמה מול החברה האמירתית "מד רד" (MRLB) במסגרת הסכמי אברהם. עבור מימוש ההסכם, דורשת קצא"א לאפשר לה לשנע 20 מיליון טונה. כיום, מוגבלת החברה בשל מדיניות ההגנה של המשרד להגנת הסביבה על מפרץ אילת (״אפס תוספת סיכון״, לפיה לא ניתן להוסיף סיכונים נוספים של שינוע נפט מעל המצב הנוכחי) לכ-2 מיליון טונה. למרות שמשרדי הממשלה הודיעו בשנת 2021 לבג"ץ כי לא יתערבו בהחלטותיו המקצועיות של המשרד להגנת הסביבה, לאחר מינוי ממשלת נתניהו, לחצו בקצא"א ובמשרד האוצר על שרי הממשלה לערוך דיון מחודש בנושא. לכך דחף מנכ״ל משרד ראש הממשלה, יוסי שלי, וכעת הופצה למשרדי הממשלה טיוטת מחליטים בנושא, שתבטל הלכה למעשה את שיקול הדעת המקצועי של המשרד להגנת הסביבה.
לפי טיוטת הצעת המחליטים, מדיניות ״אפס תוספת סיכון״ שקבע המשרד להגנת הסביבה, תבוטל כליל. מנכ״ל המשרד להגנת הסביבה ״יונחה״ על ידי הממשלה, כלומר, יאולץ על ידי הממשלה, להודיע על ביטול ההנחיות שניתנו מתוקף המדיניות בתוך שבעה ימים. עוד יוארך תוקף סעיף מיוחד שקבע המשרד להגנת הסביבה, והסיר את המגבלות על קצא״א לחלוטין לשינוע נפט לשימוש מקומי – ויקבע כי יוסרו המגבלות באופן כללי, כך שקצא״א תוכל לשנע ולאחסן במפרץ אילת ללא מגבלה גם נפט המיועד ליצוא, ולא לשוק המקומי.
הצעת המחליטים קובעת כי יוקם צוות בראשות מנכ״ל משרד האנרגיה ובהשתתפות הממונה על התקציבים במשרד האוצר, מנכ"ל משרד הבטחון וראש מינהל התכנון, או נציגיהם וכן נציג צה"ל, לבחינת קליטה של תזקיקים דרך מפרץ אילת, לרבות דס"ל סולר. בצוות זה, לא תהיה נציגות למשרד להגנת הסביבה, למרות ההשפעות הסביבתיות האפשריות על מפרץ אילת.
ממטה המאבק נגד הגדלת שינוע הנפט של חברת קצא"א, בו חברים ארגוני סביבה רבים ובהם אדם טבע ודין, החברה להגנת הטבע וצלול, נמסר: "משמעות ההחלטה, היא שמשרד ראש הממשלה, החליט לחסל את העיר אילת ואת העיר אשקלון, דווקא עכשיו, בעת מלחמה, בזמן שתושבי הערים הללו מתמודדים עם סכנת חיים, איומים ביטחוניים ובעיות כלכליות חמורות. מסירת גורל הערים הללו, בידי החברה עבריינית הזיהום, קצא"א, היא אות כניעה של מדינת ישראל, לאינטרסים עלומים והיא מעוררת תהיות קשות, זאת כאשר ראשי הרשויות, מדענים, רופאי בריאות הציבור ורבים נוספים, מתנגדים להגדלת הסיכונים. ההחלטה מסרסת את תפקיד המשרד להגנת הסביבה, כשומר על בריאות הציבור, הטבע והסביבה בישראל וחושפת את תושבי הערים, לסכנת חיים של ממש. מטה המאבק, יחד עם ראשי הערים, רשויות החוף, הרשויות שלאורך צינור קצא"א והתושבים, ימשיך להיאבק בהחלטה שערורייתית זו. לא ניתן לחברת קצא"א, להמשיך לסכן את חייהם של תושבי הערים, את בריאותם, את הכלכלה ואת הסביבה והטבע של כולנו".
במטה המאבק נגד הגדלת שינוע הנפט של חברת קצא"א, במפרץ אילת, מסבירים כי עד כה, מדיניות אפס תוספת סיכון למפרץ, היא זו שמנעה את הגדלת שינוע הנפט במפרץ, מעבר ל- 2 מיליון טון בשנה, המותרים כיום. "ביטול מדיניות זו, תפקיר לחלוטין את הערים אשקלון ואילת ואת מפרץ אילת, לתעשיית הנפט של קצא"א ותעמיד בסיכון חסר תקדים, את שונית האלמוגים הנדירה, עליה מבוססת כלכלת אילת ואזור ים סוף כולו. מדובר על התעלמות בוטה מעמדות הדרגים המקצועיים ודריסת הסמכות של המשרד להגנת הסביבה, בייחוד לאור העובדה שהנפט הזה אינו נחוץ לצרכי משק האנרגיה בישראל, אלא לצורך שינועו החוצה, תוך הצבת סיכון גדול למדינה ולכלכלתה", אומרים במטה המאבק.
נודע לי הבוקר שמנכ"ל משרד ראש הממשלה מקדם הצעת מחליטים שתבטל את מדיניות אפס תוספת סיכון במפרץ אילת תוך הקמת נמל תזקיקים. זאת החלטה מופקרת של שמסכנת את הביטחון הלאומי של מדינת ישראל ואת העיר אילת - והכל עבור בצע כסף. דליפת נפט במפרץ אילת הוא אסון שממתין לקרות ויסכן באופן חריג את…
— Yorai Lahav Hertzanu - יוראי להב הרצנו (@YoraiLahav) July 8, 2024
בחודשים האחרונים קידם משרד ראש הממשלה את ההחלטה. פורום מנכ״לים שכינס מספר פעמים בנושא, אף הוציא מסקנות המצביעות על כך שיש לאפשר לקצא״א להרחיב את השינוע למרות הסיכונים הסביבתיים. הדו״ח התעלם לחלוטין מעמדתו של המשרד להגנת הסביבה, אשר זעם על כך. המשרד הוציא הודעה בה הבהיר כי ״הדוח שהופץ אינו משקף את עמדתו שלפיה יש למנוע הרחבת פעילות שינוע הנפט במפרץ אילת, בשל היותה סיכון משמעותי ובלתי קביל לסביבה הימית הרגישה ולשונית האלמוגים". עוד טען כי מסקנותיו אינן מקובלות עליו, וכי הדו״ח הסופי מתעלם לחלוטין מהערות שהגיש המשרד. "מהדוח הושמטו עמדות ושיקולים משמעותיים", הבהירו במשרד. לאחר שבמשרד ראש הממשלה בחרו להתעלם מהמשרד להגנת הסביבה בתהליך, כעת מקודמת הצעת המחליטים בממשלה מעל לראשו.
במשרד להגנת הסביבה מבהירים היום כי קיבלו אתמול לשולחנם את הצעת המחליטים המדוברת, וכי יתנגדו לה. המשרד מזהיר כעת את הממשלה ואת הציבור עצמו מפני הסכנות שבמימוש הצעת המחליטים: ״ההצעה מהווה פוטנציאל פגיעה בבריאות הציבור ובסביבה, יש בה התערבות בוטה בשיקול הדעת המקצועי המסור בידי המשרד להגנת הסביבה ויש בה כדי לפגוע באופן מכוון בסמכויות ובתפקידי המשרד. אם החלטת הממשלה תעבור יהיה בה משום פוטנציאל סיכון בריאותי וסביבתי, שישפיע על תושבי הדרום ועל המדינה כולה״.
עוד לפי המשרד להגנת הסביבה, "משמעותה של ההחלטה בפועל היא הגנה על הסכם מסחרי של חברה ממשלתית, קצא"א בטענות שאינן מבוססות ומגובות בדבר של "ביטחון אנרגטי" ו"צורך משקי", תוך ניסיון להיתלות במלחמת חרבות ברזל כסיבה להעברת החלטת ממשלה חסרת רסן זו". בהמשך למסקנות ועדת המנכ״לים בנושא, ביקש המשרד להגנת הסביבה ממשרד האנרגיה מדה ברורה באשר לצורכי המשק המקומי לאחסון והעברה של נפט גולמי כדי שיוכל לבחון את הדברים. אולם ״עד לרגע זה לא התקבלה עמדה זו, ובעיקר לא בוצעה בחינה אמיתית של הצרכים למשק האנרגיה של ישראל בשגרה ובחירום, ועל כן לא ברור על מה נסמכים משרד ראש הממשלה, משרד האוצר והמשרד לשיתוף פעולה אזורי בהצעת מחליטים זו״.
מטעמה של השרה להגנת הסביבה, עידית סילמן, לא נמסרה התייחסות.
מקצא״א נמסר: "קידום החלטת הממשלה לבטל את מדיניות 'אפס תוספת סיכון', שהוטלה על החברה משיקולים צרים ופופוליסטיים, ללא כל בחינה מקצועית, היא מחויבת המציאות ואתגרי וצרכי הביטחון של ישראל הוכיחו זאת ביתר שאת. החלטת הממשלה מגיעה לאחר בחינה מעמיקה של ועדה מקצועית ששמעה את כל הגורמים ובהם הארגונים הירוקים וכן את גורמי המקצוע במשרדי הממשלה הרלוונטיים, בהם משרד הביטחון, האוצר, האנרגיה, המל״ל, החוץ, רשות החברות ועוד שתמכו בעמדת החברה. מלחמת 'חרבות ברזל' חידדה את העובדה שאין תחליף לפעילות קצא"א בשגרה ובחירום".