![](https://pic1.calcalist.co.il/picserver3/wcm_upload_dev/2021/10/13/S1xqEIfErY/M.jpg)
![סקויה משנה את תעשיית ההון־סיכון](https://pic1.calcalist.co.il/picserver3/crop_images/2020/03/22/979276/979276_3_0_1198_674_0_x-large.jpg)
כלכליסט-טק
סקויה משנה את תעשיית ההון־סיכון
השבוע כללי המשחק השתנו פעם נוספת כאשר סקויה הכריזה שהיא נסוגה מהמודל המסורתי ולא רואה את עצמה מחויבת לקבועי הזמן של קרנות ההון־סיכון, שמממשות את האחזקות שלהן לכל היותר בתום 10 שנים מאז הכניסה
עולם ההון־סיכון עובר מהפך. פריחת הטכנולוגיה שרק התגברה מאז מגפת הקורונה כמעט ומחקה את הגבולות ואת ההבדלים ההיסטוריים בין קרן הון־סיכון, קרן השקעות פרטית ואפילו קרן גידור.
קראו עוד בכלכליסט:
כולן רוצות לתפוס נתח מהמהפכה הטכנולוגית הגדולה. למעשה, השחקניות הגדולות ביותר היום בהשקעות בחברות טכנולוגיה הן גופים שכלל לא הוקמו כקרנות הון־סיכון.
הדוגמה המייצגת ביותר היא טייגר גלובל האמריקאית שמבצעת השקעה חדשה על בסיס כמעט יומי כאשר במקום לבצע בדיקת נאותות ממושכת היא נעזרת בחברת ייעוץ חיצונית שמנפיקה לה מעין מסמך "בעד או נגד" בתוך 24 שעות.
בחודשים האחרונים מחיצת הגבולות עברה לשלב הבא - אין יותר חלוקת הון לפי שלבי החיים של החברה, כולם רוצים נתח גם מחברות הצמיחה הבוגרות אבל רוצים גם להשקיע בחברות בתחילת דרכן. שחקני ההון־סיכון הגדולים בעולם, כגון אנדריסן הורוביץ, גריילוק וסקויה שעד היום העדיפו חברות בוגרות יותר, גייסו קרנות חדשות שמיועדות להשקעה בחברות בתחילת דרכן.
הסכומים שהגורילות האלה גייסו הם משבשי סדרי חיים בהתחשב בכך שבעבר היה מדובר בגיוס של מיליוני דולרים בודדים ואף מאות אלפי דולרים. לשם המחשה, גריילוק גייסה לקרן זו חצי מיליארד דולר ואנדריסן הורוביץ 400 מיליון דולר. מדובר בכמעט מיליארד דולר רק משתי קרנות אלה ויש עוד רבות נוספות. לשם השוואה, כל שוק הגיוסים המוקדמים בארה"ב הסתכם בשנה שעברה ב־8.5 מיליארד דולר.
נסיגה מהמודל המסורתי
השבוע כללי המשחק השתנו פעם נוספת כאשר סקויה הכריזה שהיא נסוגה מהמודל המסורתי ולא רואה את עצמה מחויבת לקבועי הזמן של קרנות ההון־סיכון שמממשות את האחזקות שלהן לכל היותר בתום 10 שנים מאז הכניסה. מעתה סקויה תישאר בחברות שלה שנים ארוכות, בין אם יהיו פרטיות או יהפכו לציבוריות ותאפשר למשקיעים שלה פשוט למשוך כסף מהקרן מעת לעת בדומה לכל מכשיר השקעה אחר.
סביר להניח שקרנות נוספות ילכו בדרכה של סקויה שרואה לנגד עיניה השקעות בשלבים מוקדמים שעשתה בחברות כמו גוגל ומהן נאלצה לצאת בתום 10 שנים כשהיא מפספסת את העלייה לשווי של טריליון דולר. במקביל, סקויה גייסה 200 מיליון דולר לקרן השקעות בשלבים מוקדמים. היא רוצה להיות בכל מקום כל הזמן.
למלחמת כל בכל על חברות הטכנולוגיה יש השלכות מרחיקות לכת גם על תעשיית ההשקעות הישראלית. ההשפעה המיידית והברורה ביותר היא כמובן הזמינות המתעצמת עוד יותר של הון שצמא להשקעות בסטארט־אפים בכל שלבי החיים. עבור הישראליות מדובר בחדשות לא טובות, שכן כקרנות קטנות יותר מחד אך מקושרות יותר מאידך הן התמקדו עד היום בגיוסים בשלבים מוקדמים. בשלבים אלה אמנם מצוי חלקו הגדול של הסיכון, אך גם התגמול שם הוא הגבוה ביותר באחוזים. בחודשים האחרונים הן מרגישות יותר ויותר את נשימות הענקיות העולמיות בעורפן.
המהלך האחרון של סקויה, מכניס לתמונה גם את גופי ניהול ההשקעות המסורתיים לתחרות ראש בראש, משום שהיא הופכת לעוד חברת ניהול השקעות שתתחרה בתיקים שמציעים הגופים המוסדיים. שכן היא תאפשר למשוך כסף מהקרן במועד שנוח למשקיע ולא לפי מרווחי הזמן הקבועים כפי שהיה בעבר.