![תפנית גלזגו: הבנקים העולמיים הפנימו את גודל המשבר האקלימי](https://pic1.calcalist.co.il/picserver3/crop_images/2021/10/31/rki3zAi8F/rki3zAi8F_0_0_3000_1689_0_x-large.jpg)
תפנית גלזגו: הבנקים העולמיים הפנימו את גודל המשבר האקלימי
המוסדות הפיננסיים, שהיו צד זניח בדיוני ועידת האקלים של פריז ב־2015, חתמו לראשונה על אמנה שמחייבת אותם להשקעות שאינן מאיצות התחממות
ועידת האקלים ההיסטורית בגלזגו הביאה עמה תפנית בכל הנוגע להתחייבות של המוסדות הפיננסיים הגדולים בעולם להכיר בחומרת המשבר ובדחיפות מציאת פתרונות.
קראו עוד בכלכליסט:
לקראת הוועידה, רוב הבנקים המובילים, כמו גם המשקיעים הגדולים, חברות הביטוח והרגולטורים הפיננסיים, חתמו לראשונה על אמנה משותפת הכוללת התחייבות לשלב פליטת גזי חממה בתהליכי קבלת ההחלטות המכריעים ביותר שהם מבצעים. במונחים מעשיים, החתימה פירושה התחייבות של המלווים והמשקיעים לסייע במימון תהליכי צמצום הפליטות של עסקים, ותמיכה בצמיחתן של תעשיות שמסוגלות לסייע בהגבלת ההתחממות הגלובלית. במקביל, ה"וול סטריט ג'ורנל" מדווח, כי רגולטורים יוזמים תקנות חדשות שיפקחו על המהלך.
"הנחנו את הצנרת"
הברית האקלימית לנייטרליות פחמנית מטעם האו"ם (GFANZ) ציינה כי גופים פיננסיים עם נכסים בשווי כולל של 130 טריליון יורו מחוייבים כעת לתוכנית לצמצום פליטות גזי החממה. מדובר בהיקף שיאפשר תיעול של 100 טריליון דולר עד שנת 2050 כדי לממן את ההשקעות הנדרשות לפיתוח טכנולוגיות חדשות. במקביל, החוזק הפיננסי של הגופים הללו יאפשר התאמה לתהליכים החדשים. המימון עשוי לזרום לתעשיות השונות כהלוואות בנקאיות והשקעות הון סיכון, או כהשקעות פרייווט אקוויטי, מניות ואג"ח.
רגולטורים פיננסיים, כולל הפדרל ריזרב האמריקאי והבנק המרכזי של אנגליה הגיעו להסכמות לפקח על המערכת כדי לוודא שאמות המידה החדשות אכן מיושמות. "הנחנו את הצנרת הדרושה כדי להזיז את שינוי האקלים מהשוליים לקדמת הבמה של המימון, כך שכל החלטה פיננסית תיקח בחשבון את שינויי האקלים", ציין מארק קרני, לשעבר נגיד הבנקים המרכזיים של אנגליה וקנדה, שהוביל את היוזמה בגלזגו. לפי דיווחים, נדרשו לקרני חודשים ארוכים על מנת לשכנע ענקיות פיננסים כמו ג'יי.פי מורגן צ'ייס וגולדמן זאקס להצטרף לאמנה.
ההבטחות החדשות של חברות הפיננסים הגלובליות מייצגות סיבוב פרסה בכל הנוגע לדרך החשיבה שלהן. לפני שש שנים, כאשר מנהיגי העולם התכנסו בוועידת האקלים של פריז, המוסדות הללו היו חלק זניח מאוד מהשיח. שינוי הגישה החל בשנתיים האחרונות ותפס תאוצה מאז האביב האחרון, אז גובשה האמנה.
אך למרות המפנה לטובה, מומחים מדגישים כי ללא שיתוף פעולה של ממשלות העולם, הרפורמה תתייצב בפני אבני נגף משמעותיים. "יהיה קשה להגשים את ההתחייבויות הללו ללא הממשלות", ציין ג'וזף אמאטו, נשיא וסמנכ"ל השקעות ראשי בחברת ניהול הנכסים נויברגר ברמן, שנמנית עם חותמי האמנה. נויברגר ברמן מנהלת נכסים בשווי של 430 מיליארד דולר. "הרבה פוליטיקה מקומית תשפיע על קצב הפעולה", ציין בפני הוול סטריט ג'ורנל.
הגופים שחברו לאמנה התחייבו לקבוע יעדים "מבוססים מדעית" על מנת להפחית בחדות את פליטות גזי החממה עד 2030 ולהגיע לנייטרליות פחמנית עד 2050. בכוונתם לדווח מדי שנה על התקדמותם. גוף בינלאומי חדש הוקם על ידי הקבוצה כדי לקבוע אמות מידה חשבונאיות לפיהן חברות ידווחו על נתונים הנוגעים לאקלים.
קידום שינוי מחשבתי
בכוונת רשות ני"ע האמריקאית להודיע בקרוב על תקנות הקשורות בחשיפת נתוני פליטת פחמן, זאת במקביל למהלכים דומים שיבצעו בריטניה והאיחוד האירופי. בנקים מרכזיים מתריסר מדינות, כולל הפד, אמרו כי הם מגבשים כלים שיאפשרו בקרה על מוסדות פיננסיים בנושא האקלימי, על מנת להתקדם לעבר שינוי מחשבתי שישקלל את הסיכונים האקלימיים המעורבים בהשקעותיהם.
מלבד הלחצים שמפעילים רגולטורים, הבנקים מרגישים את שינוי הגישה גם מצד המשקיעים, המקדמים עתה באופן נחוש יותר את האג'נדה האקלימית.
אך היו גם מי שמיהרו לצנן את ההתלהבות. לטענת המבקרים, הבנקים מקבלים הכרה שאינה מגיעה להם על תזוזה לעידן הירוק, לפני שבפועל עשו דבר מה. לפי אותם גורמים, יש לחייב בנקים כמו ג'יי.פי מורגן, שמלווים סכומי עתק ליצרניות דלקים מאובנים, לנקוט פעולה מעשית לפני שהם מצטרפים לאמנה.